Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
亚伯

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
阿布哈兹

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
亞伯拉罕

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
亞當

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
阿多尼斯
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
阿富汗
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Ais de Provença pn
普罗旺斯地区艾克斯

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
艾伯特

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
阿尔巴尼亚 阿爾巴尼亞
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
古兰经

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
德国 德意志

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
亚历山大 亞歷山大

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
阿尔及尔

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
阿尔及利亚
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
阿尔卑斯山

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
天坛座

Amazònia /a.maˈzɔ.ni.a/ /ə.məˈzɔ.ni.ə/ pn
亚马孙古陆

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
美洲

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
北美 北美洲

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
南美 南美洲

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
安道尔
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
安德鲁

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
安德洛玛刻

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
英格兰
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
安哥拉
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
安圭拉

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
安卡拉

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
安娜
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
安提瓜和巴布达
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
南极洲

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
安特卫普

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
阿波罗

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
寶瓶座

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
亚琛 阿亨

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
阿根廷
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ pn
阿列日河

Ariàrates /a.ɾiˈa.ɾa.tes/ /ə.ɾiˈa.ɾə.təs/ pn
阿裡阿拉特

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
亚美尼亚
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
阿基米德

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
阿斯图里亚斯

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
澳大利亚
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
亞維農
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
阿塞拜疆
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
亚速尔群岛

Bahames /bəˈa.məs/ pn
巴哈马
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
巴林
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
天秤座

Barbados pn
巴巴多斯
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
巴塞羅那 巴塞罗那
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
巴伐利亚

Belize /beˈlis/ pn
伯利兹
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benín /bəˈnin/ pn
贝宁

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
柏林

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
百慕大

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
双子座

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
伯利恆

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
白俄罗斯
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
波希米亚

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
玻利維亞
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
勃艮第

Botswana pn
博茨瓦纳
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
牧夫座
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
勃兰登堡

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
巴西
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
布拉迪斯拉发

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
不来梅

Brunei pn
文莱
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
布鲁塞尔

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
佛陀

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
保加利亚

Burkina Faso pn
布基纳法索
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
布隆迪
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Burí /buˈɾi/ pn
雕具座

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
比利时 比利時
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
波斯尼亚和黑塞哥维那 波斯尼亚和黑山共和国
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
柬埔寨
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
加拿大
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
摩羯座
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
夏尔

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ pn
仙后座

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
加泰羅尼亞 加泰罗尼亚
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
凯瑟琳
Prenom femení

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
高加索山脉

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
仙王座

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ pn
半人马座

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
梵蒂冈
El Vaticà.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
哥伦比亚 哥倫比亞
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
康斯坦茨
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
朝鲜
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
韩国
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
科孚岛

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
御夫座

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
巨蟹座

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
克里特
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Crist /ˈkɾist/ pn
基督

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
克里斯托弗
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
克罗地亚
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
科西嘉岛

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
達爾馬提亞

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
大馬士革 大马士革

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
但以理书

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
多瑙河

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
丹麦
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ pn
土星四

Djibouti pn
吉布提
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Déu pn
上帝 天主

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
埃及
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Eivissa /ejˈvi.sa/ /ejˈβi.sa/ /əjˈvi.sə/ /əjˈβi.sə/ /ərˈvi.sə/ pn
伊维萨岛

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
萨尔瓦多
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
以利沙

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
亨利
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
厄瓜多尔
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
厄立特里亚
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Esaú pn
以扫
Prenom masculí

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
天蝎座

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
苏格兰

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
斯洛伐克
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
斯洛文尼亚
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
西班牙
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
美利坚合众国
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
史提芬
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
爱沙尼亚
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
埃塞俄比亚
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
歐洲 欧洲

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
腓力

Ferran pn
斐迪南

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
斐济
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
菲律宾
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
芬兰
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
佛罗伦萨
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

França /ˈfɾan.sə/ pn
法國 法国
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gall Dindi pn
孔雀座

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
根特

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
加龙河

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
直布罗陀

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
日內瓦
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
鹿豹座

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
赫罗纳

Gran Bretanya pn
大不列顛島
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
希腊 希臘
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guam /ˈɡwam/ pn
關島

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
危地马拉
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
根西岛

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
威廉
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
赤道几内亚
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
冈比亚
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
土星十二

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
洪都拉斯
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
香港
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
匈牙利
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
贺拉斯

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
互聯網
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
伊朗
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
伊拉克
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
愛爾蘭
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isis /ˈi.zis/ pn
艾西斯

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
冰岛 冰島
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
意大利 義大利
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Japó /ʒəˈpo/ pn
日本
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
雅克
Prenom masculí

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
泽西岛

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
耶稣

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
約翰
Prenom masculí d’origen cristià

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
喬治 乔治

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
约瑟夫

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
喀布尔

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
肯尼亚
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
吉尔吉斯斯坦
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
科索沃

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
老挝
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
莱索托
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
拉脫維亞 拉脱维亚
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Liechtenstein pn
列支敦士登 列支敦斯登
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
里斯本

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
立陶宛
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
狮子座
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llop /ˈʎop/ pn
豺狼座
Prenom masculí
Constel·lació austral situada entre la Balança, Centaure, el Compas, Escaire i l’Escorpió.

Lluna /ˈʎu.na/ pn
月亮

Lluís /ʎuˈis/ pn
路易

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
伦敦

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
鲁汶

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
卢森堡
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
澳门

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
馬其頓
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
北馬其頓
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
马达加斯加
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
马德里

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
美因茨

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
馬略卡

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
马耳他
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Man /ˈman/ pn
曼岛

Marroc /məˈrɔk/ pn
摩洛哥
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
马拉喀什

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
马赛

Mart pn
火星
Quart planeta del sistema Solar.
戰神
Déu romà de la guerra.

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
马提尼克

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
马丁

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
馬太
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
玛土撒拉

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
毛里塔尼亚
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
马约特

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ pn
美杜莎

Melquisedec pn
麦基洗德
Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
米歇尔
Prenom masculí d’origen hebreu

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
摩尔多瓦
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
蒙古 蒙古国
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
蒙城

Montenegro pn
蒙特尼哥罗

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
莫斯科

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
莫桑比克
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
墨西哥
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
摩納哥 摩纳哥
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
聖誕節 圣诞节
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
纳米比亚
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
拿破仑

Nauru pn
瑙鲁
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
奈及利亚
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
紐埃

Niça /ˈni.sa/ /ˈni.sə/ pn
尼斯

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
挪威
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
新喀里多尼亞

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
纽伦堡

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
北约

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
敖德萨

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
猎户座

Osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ pn
韦斯卡

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
奥斯陆

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
巴基斯坦
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
帛琉
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
巴拿马
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

París /paˈɾis/ pn
巴黎

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
復活節

Pau /ˈpaw/ pn
保罗 保羅

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
荷兰
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
加泰隆尼亞語地區

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
双鱼座

Pequín /peˈkin/ pn
北京

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
皮艾尔

Perpinyà /peɾ.piˈɲa/ /pər.piˈɲa/ pn
佩皮尼昂

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
珀耳修斯

Perú /pəˈɾu/ pn
秘魯 秘鲁
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
比利牛斯山

Plutó /pɫuˈto/ pn
冥王星

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
玻里尼西亞

Polinèsia Francesa pn
法属玻里尼西亚

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
波兰
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
葡萄牙
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Puerto Rico pn
波多黎各
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
魁北克

Quintí /kinˈti/ pn
康坦

Quiró /kiˈɾo/ pn
喀戎
(astronomia) Cos celeste en òrbita entre Saturn i Urà.

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
雷根斯堡

Rea pn
土星五
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
英国
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reis d'Orient pn
东方三博士

Ricard /riˈkart/ pn
理查德

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
里加

Rin /ˈrin/ pn
莱茵河

Roma /ˈro.ma/ pn
羅馬
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
罗马尼亚
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ pn
罗密欧
Prenom masculí

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
俄羅斯 俄罗斯
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
人马座

Samoa Nord-americana pn
美屬薩摩亞

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
圣马力诺
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
萨克森

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
塞巴斯蒂安
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
塞内加尔
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
西西里岛

Sierra Leone pn
塞拉利昂
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
斯里兰卡
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
南非
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
瑞典
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
瑞士
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
斯威士兰
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
撒哈拉沙漠

Sàhara Occidental pn
西撒哈拉

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
塞爾維亞

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
叙利亚
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
塔吉克斯坦
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
坦桑尼亚
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
金牛座

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
地球
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
索尔

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
西藏

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
地拉那

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
托克劳

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
突尼西亚
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
土库曼斯坦
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
土耳其
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
图瓦卢
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
乍得
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
乌克兰 烏克蘭
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uruguai pn
乌拉圭

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
乌兹别克斯坦
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
巴倫西亞

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
华沙

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
梵蒂冈

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
委內瑞拉
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
灰姑娘

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
金星

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
室女座
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
維基詞典 维基词典

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
維也納 维也纳

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
越南
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Vilaine /biˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ pn
维莱讷河

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
维基百科 維基百科

Wallis i Futuna pn
瓦利斯及富图纳群岛

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
格扎维埃

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
智利
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
中國 中国

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
塞浦路斯
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Zimbàbue pn
辛巴威

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
赞比亚
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
逐漸

a prop adv
近
A poca distància, espacial o temporal.

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
女修道院院长

abadia /a.baˈði.a/ n fem
修道院

abandó /a.banˈdo/ n masc
放弃

abans /aˈbans/ adv
以前

abat /aˈbat/ n masc
方丈

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ abat abata abatem abaten abatent abatera abateren abateres abates abatessen abatesses abatessin abatessis abateu abati abatia abatien abaties abatin abatis abato abatran abatre abatrem abatreu abatria abatrien abatries abatrà abatràs abatré abatríem abatríeu abats abatuda abatudes abatut abatuts abaté abatérem abatéreu abatés abatéssem abatésseu abatéssim abatéssiu abatí abatíem abatíeu bal occ sept val v
砍伐
Fer caure, tirar a terra.

abazí /a.baˈzi/ /ə.βəˈzi/ n masc
阿巴兹语

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ abdic abdica abdicada abdicades abdicaia abdicaien abdicaies abdicam abdicant abdicar abdicara abdicaran abdicarem abdicaren abdicares abdicareu abdicaria abdicarien abdicaries abdicariva abdicariven abdicarives abdicarà abdicaràs abdicaré abdicaríem abdicaríeu abdicarívem abdicaríveu abdicassen abdicasses abdicassin abdicassis abdicat abdicats abdicau abdicava abdicaven abdicaves abdicavi abdicavo abdico abdicos abdicà abdicàiem abdicàieu abdicàrem abdicàreu abdicàs abdicàssem abdicàsseu abdicàssim abdicàssiu abdicàvem abdicàvets abdicàveu abdicàvom abdique abdiqueguem abdiqueguessa abdiqueguessen abdiqueguesses abdiquegueu abdiquegués abdiqueguéssom abdiqueguéssou abdiquem abdiquen abdiques abdiquessa abdiquessen abdiquesses abdiquessi abdiquessin abdiquessis abdiqueu abdiqui abdiquin abdiquis abdiqués abdiquéssem abdiquésseu abdiquéssim abdiquéssiu abdiquí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
辞职

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
腹部

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
蜜蜂 蜂
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abjectament /abˌd͡ʒɛk.taˈmen/ /abˌd͡ʒɛk.taˈment/ /əbˌʒek.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈment/ adv
沮丧地

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abjur abjura abjurada abjurades abjuram abjurant abjurar abjurara abjuraran abjurarem abjuraren abjurares abjurareu abjuraria abjurarien abjuraries abjurarà abjuraràs abjuraré abjuraríem abjuraríeu abjurassen abjurasses abjurassin abjurassis abjurat abjurats abjurau abjurava abjuraven abjuraves abjure abjurem abjuren abjures abjuressen abjuresses abjuressin abjuressis abjureu abjuri abjurin abjuris abjuro abjurà abjuràrem abjuràreu abjuràs abjuràssem abjuràsseu abjuràssim abjuràssiu abjuràvem abjuràveu abjurés abjuréssem abjurésseu abjuréssim abjuréssiu abjurí alg bal bal (1) occ sept val v
誓绝

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
阿布哈兹语
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
离格

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ aboleix aboleixen aboleixes aboleixi aboleixin aboleixis aboleixo abolesc abolesqui abolesquin abolesquis abolia abolida abolides abolien abolies aboliguem aboligueu abolim abolint abolir abolira aboliran abolirem aboliren abolires abolireu aboliria abolirien aboliries abolirà aboliràs aboliré aboliríem aboliríeu abolisc abolisca abolisquen abolisques abolissen abolisses abolissin abolissis abolit abolits aboliu abolix abolixen abolixes abolixo abolí abolíem abolíeu abolírem abolíreu abolís abolíssem abolísseu abolíssim abolíssiu bal n-occ occ sept val v
取消

abominablement /a.bo.miˌna.bɫeˈment/ /a.βo.miˌna.βɫeˈmen/ /a.βo.miˌnab.bɫeˈmen/ /ə.bo.miˌnab.bɫəˈment/ /ə.bu.miˌnab.bɫəˈmen/ /ə.βu.miˌna.βɫəˈmen/ /ə.βu.miˌnab.bɫəˈmen/ adv
可恨

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
擁抱

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
抱
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
縮寫
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
外衣
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
四月
Quart mes de l'any.

abruptament /aˌbɾup.taˈment/ /aˌβɾup.taˈmen/ /əˌbɾup.təˈmen/ /əˌbɾup.təˈment/ /əˌβɾup.təˈmen/ adv
意外

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ absorbeix absorbeixen absorbeixes absorbeixi absorbeixin absorbeixis absorbeixo absorbesc absorbesqui absorbesquin absorbesquis absorbia absorbida absorbides absorbien absorbies absorbiguem absorbigueu absorbim absorbint absorbir absorbira absorbiran absorbirem absorbiren absorbires absorbireu absorbiria absorbirien absorbiries absorbirà absorbiràs absorbiré absorbiríem absorbiríeu absorbisc absorbisca absorbisquen absorbisques absorbissen absorbisses absorbissin absorbissis absorbit absorbits absorbiu absorbix absorbixen absorbixes absorbixo absorbí absorbíem absorbíeu absorbírem absorbíreu absorbís absorbíssem absorbísseu absorbíssim absorbíssiu bal n-occ occ sept val v
吸入
Amarar, penetrar dins.

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ abstracta adj masc
抽象

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
缺席

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ adv
丰富地

abús /aˈbus/ n masc
濫權

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acab acaba acabada acabades acabam acabant acabar acabara acabaran acabarem acabaren acabares acabareu acabaria acabarien acabaries acabarà acabaràs acabaré acabaríem acabaríeu acabassen acabasses acabassin acabassis acabat acabats acabau acabava acabaven acabaves acabe acabem acaben acabes acabessen acabesses acabessin acabessis acabeu acabi acabin acabis acabo acabà acabàrem acabàreu acabàs acabàssem acabàsseu acabàssim acabàssiu acabàvem acabàveu acabés acabéssem acabésseu acabéssim acabéssiu acabí alg bal bal (1) occ sept val v
完成

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
愛撫
Fer carícies, tractar amb afecte.

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
尖音符
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accept accepta acceptada acceptades acceptam acceptant acceptar acceptara acceptaran acceptarem acceptaren acceptares acceptareu acceptaria acceptarien acceptaries acceptarà acceptaràs acceptaré acceptaríem acceptaríeu acceptassen acceptasses acceptassin acceptassis acceptat acceptats acceptau acceptava acceptaven acceptaves accepte acceptem accepten acceptes acceptessen acceptesses acceptessin acceptessis accepteu accepti acceptin acceptis accepto acceptà acceptàrem acceptàreu acceptàs acceptàssem acceptàsseu acceptàssim acceptàssiu acceptàvem acceptàveu acceptés acceptéssem acceptésseu acceptéssim acceptéssiu acceptí alg bal bal (1) occ sept val v
接受
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
事故
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
行動
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
股票
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
鋼 钢

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
痤

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ acollia acollida acollides acollien acollies acolliguem acolligueu acollim acollint acollir acollira acolliran acollirem acolliren acollires acollireu acolliria acollirien acolliries acollirà acolliràs acolliré acolliríem acolliríeu acollissen acollisses acollissin acollissis acollit acollits acolliu acollí acollíem acollíeu acollírem acollíreu acollís acollíssem acollísseu acollíssim acollíssiu acull aculla acullen aculles aculli acullin acullis acullo aculls alg bal occ sept val v
歡迎
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomiad acomiada acomiadada acomiadades acomiadam acomiadant acomiadar acomiadara acomiadaran acomiadarem acomiadaren acomiadares acomiadareu acomiadaria acomiadarien acomiadaries acomiadarà acomiadaràs acomiadaré acomiadaríem acomiadaríeu acomiadassen acomiadasses acomiadassin acomiadassis acomiadat acomiadats acomiadau acomiadava acomiadaven acomiadaves acomiade acomiadem acomiaden acomiades acomiadessen acomiadesses acomiadessin acomiadessis acomiadeu acomiadi acomiadin acomiadis acomiado acomiadà acomiadàrem acomiadàreu acomiadàs acomiadàssem acomiadàsseu acomiadàssim acomiadàssiu acomiadàvem acomiadàveu acomiadés acomiadéssem acomiadésseu acomiadéssim acomiadéssiu acomiadí bal bal (1) occ sept val v
解雇
Despatxar de la feina, donar comiat.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ aconsegueix aconsegueixen aconsegueixes aconsegueixi aconsegueixin aconsegueixis aconsegueixo aconseguesc aconseguesqui aconseguesquin aconseguesquis aconseguia aconseguida aconseguides aconseguien aconseguies aconseguiguem aconseguigueu aconseguim aconseguint aconseguir aconseguira aconseguiran aconseguirem aconseguiren aconseguires aconseguireu aconseguiria aconseguirien aconseguiries aconseguirà aconseguiràs aconseguiré aconseguiríem aconseguiríeu aconseguisc aconseguisca aconseguisquen aconseguisques aconseguissen aconseguisses aconseguissin aconseguissis aconseguit aconseguits aconseguiu aconseguix aconseguixen aconseguixes aconseguixo aconseguí aconseguíem aconseguíeu aconseguírem aconseguíreu aconseguís aconseguíssem aconseguísseu aconseguíssim aconseguíssiu bal n-occ occ sept val v
获得
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconsell aconsella aconsellada aconsellades aconsellam aconsellant aconsellar aconsellara aconsellaran aconsellarem aconsellaren aconsellares aconsellareu aconsellaria aconsellarien aconsellaries aconsellarà aconsellaràs aconsellaré aconsellaríem aconsellaríeu aconsellassen aconsellasses aconsellassin aconsellassis aconsellat aconsellats aconsellau aconsellava aconsellaven aconsellaves aconselle aconsellem aconsellen aconselles aconsellessen aconsellesses aconsellessin aconsellessis aconselleu aconselli aconsellin aconsellis aconsello aconsellà aconsellàrem aconsellàreu aconsellàs aconsellàssem aconsellàsseu aconsellàssim aconsellàssiu aconsellàvem aconsellàveu aconsellés aconselléssem aconsellésseu aconselléssim aconselléssiu aconsellí alg bal bal (1) occ sept val v
勸導

acord /aˈkɔɾt/ n masc
協議
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
和音
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
手風琴 手风琴

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
惧高症

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
消色差的

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
（頭字母）藏頭詩

actini /əkˈti.ni/ n masc
錒 锕

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
活性
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
資產
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
活动

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
演員

actriu /akˈtɾiw/ n fem
女演員

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
表演
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
活期

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actualitz actualitza actualitzada actualitzades actualitzam actualitzant actualitzar actualitzara actualitzaran actualitzarem actualitzaren actualitzares actualitzareu actualitzaria actualitzarien actualitzaries actualitzarà actualitzaràs actualitzaré actualitzaríem actualitzaríeu actualitzassen actualitzasses actualitzassin actualitzassis actualitzat actualitzats actualitzau actualitzava actualitzaven actualitzaves actualitze actualitzem actualitzen actualitzes actualitzessen actualitzesses actualitzessin actualitzessis actualitzeu actualitzi actualitzin actualitzis actualitzo actualitzà actualitzàrem actualitzàreu actualitzàs actualitzàssem actualitzàsseu actualitzàssim actualitzàssiu actualitzàvem actualitzàveu actualitzés actualitzéssem actualitzésseu actualitzéssim actualitzéssiu actualitzí alg bal bal (1) occ sept val v
更新

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
当前

acudit n masc
笑話
Història breu còmica d’intenció humorística.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
针灸

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
金合欢

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
適應
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adapt adapta adaptada adaptades adaptam adaptant adaptar adaptara adaptaran adaptarem adaptaren adaptares adaptareu adaptaria adaptarien adaptaries adaptarà adaptaràs adaptaré adaptaríem adaptaríeu adaptassen adaptasses adaptassin adaptassis adaptat adaptats adaptau adaptava adaptaven adaptaves adapte adaptem adapten adaptes adaptessen adaptesses adaptessin adaptessis adapteu adapti adaptin adaptis adapto adaptà adaptàrem adaptàreu adaptàs adaptàssem adaptàsseu adaptàssim adaptàssiu adaptàvem adaptàveu adaptés adaptéssem adaptésseu adaptéssim adaptéssiu adaptí alg bal bal (1) occ sept val v
適應

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
成癮

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
適當

adeu /əˈðew/ Interjection
再見
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
貼紙
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
绝热的

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
適當

adigué /a.ðiˈɣe/ /ə.ðiˈɣe/ n neut
阿迪盖语
Llengua de la branca abkhazoadigué, de la família caucàsica, originària d’Adiguèsia.

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
形容词 形容詞

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ admesa admeses admesos admet admeta admetem admeten admetent admetera admeteren admeteres admetes admetessen admetesses admetessin admetessis admeteu admeti admetia admetien admeties admetin admetis admeto admetran admetre admetrem admetreu admetria admetrien admetries admetrà admetràs admetré admetríem admetríeu admets admeté admetérem admetéreu admetés admetéssem admetésseu admetéssim admetéssiu admetí admetíem admetíeu admès admés bal occ sept val v
住進
Rebre, donar entrada o audiència.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
行政

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
肥料
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adoctrina adoctrinada adoctrinades adoctrinam adoctrinant adoctrinar adoctrinara adoctrinaran adoctrinarem adoctrinaren adoctrinares adoctrinareu adoctrinaria adoctrinarien adoctrinaries adoctrinarà adoctrinaràs adoctrinaré adoctrinaríem adoctrinaríeu adoctrinassen adoctrinasses adoctrinassin adoctrinassis adoctrinat adoctrinats adoctrinau adoctrinava adoctrinaven adoctrinaves adoctrine adoctrinem adoctrinen adoctrines adoctrinessen adoctrinesses adoctrinessin adoctrinessis adoctrineu adoctrini adoctrinin adoctrinis adoctrino adoctrinà adoctrinàrem adoctrinàreu adoctrinàs adoctrinàssem adoctrinàsseu adoctrinàssim adoctrinàssiu adoctrinàvem adoctrinàveu adoctrinés adoctrinéssem adoctrinésseu adoctrinéssim adoctrinéssiu adoctriní adoctrín alg bal bal (1) occ sept val v
洗腦
Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
少年
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
少年
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
收養

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ador adora adorada adorades adoram adorant adorar adorara adoraran adorarem adoraren adorares adorareu adoraria adorarien adoraries adorarà adoraràs adoraré adoraríem adoraríeu adorassen adorasses adorassin adorassis adorat adorats adorau adorava adoraven adoraves adore adorem adoren adores adoressen adoresses adoressin adoressis adoreu adori adorin adoris adoro adorà adoràrem adoràreu adoràs adoràssem adoràsseu adoràssim adoràssiu adoràvem adoràveu adorés adoréssem adorésseu adoréssim adoréssiu adorí alg bal bal (1) occ sept val v
崇拜
Honrar, reverenciar amb culte exterior.

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ adquireix adquireixen adquireixes adquireixi adquireixin adquireixis adquireixo adquiresc adquiresqui adquiresquin adquiresquis adquiria adquirida adquirides adquirien adquiries adquiriguem adquirigueu adquirim adquirint adquirir adquirira adquiriran adquirirem adquiriren adquirires adquirireu adquiriria adquiririen adquiriries adquirirà adquiriràs adquiriré adquiriríem adquiriríeu adquirisc adquirisca adquirisquen adquirisques adquirissen adquirisses adquirissin adquirissis adquirit adquirits adquiriu adquirix adquirixen adquirixes adquirixo adquirí adquiríem adquiríeu adquirírem adquiríreu adquirís adquiríssem adquirísseu adquiríssim adquiríssiu bal n-occ occ sept val v
獲得
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
獲得
Acció d’adquirir.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
肾上腺素

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
地址
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adroguer /a.ðɾoˈɣe/ /a.ðɾoˈɣeɾ/ /ə.ðɾoˈɣe/ /ə.ðɾuˈɣe/ n masc
杂货商

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
大
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
副词

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
敵手

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ adverteix adverteixen adverteixes adverteixi adverteixin adverteixis adverteixo advertesc advertesqui advertesquin advertesquis advertia advertida advertides advertien adverties advertiguem advertigueu advertim advertint advertir advertira advertiran advertirem advertiren advertires advertireu advertiria advertirien advertiries advertirà advertiràs advertiré advertiríem advertiríeu advertisc advertisca advertisquen advertisques advertissen advertisses advertissin advertissis advertit advertits advertiu advertix advertixen advertixes advertixo advertí advertíem advertíeu advertírem advertíreu advertís advertíssem advertísseu advertíssim advertíssiu bal n-occ occ sept val v
警告
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
警告

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
律師 律师

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
氣墊船

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
機場 飞机场

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afait afaita afaitada afaitades afaitam afaitant afaitar afaitara afaitaran afaitarem afaitaren afaitares afaitareu afaitaria afaitarien afaitaries afaitarà afaitaràs afaitaré afaitaríem afaitaríeu afaitassen afaitasses afaitassin afaitassis afaitat afaitats afaitau afaitava afaitaven afaitaves afaite afaitem afaiten afaites afaitessen afaitesses afaitessin afaitessis afaiteu afaiti afaitin afaitis afaito afaità afaitàrem afaitàreu afaitàs afaitàssem afaitàsseu afaitàssim afaitàssiu afaitàvem afaitàveu afaités afaitéssem afaitésseu afaitéssim afaitéssiu afaití bal bal (1) occ sept val v
刮臉
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
亲切

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ afegeix afegeixen afegeixes afegeixi afegeixin afegeixis afegeixo afegesc afegesqui afegesquin afegesquis afegia afegida afegides afegien afegies afegiguem afegigueu afegim afegint afegir afegira afegiran afegirem afegiren afegires afegireu afegiria afegirien afegiries afegirà afegiràs afegiré afegiríem afegiríeu afegisc afegisca afegisquen afegisques afegissen afegisses afegissin afegissis afegit afegits afegiu afegix afegixen afegixes afegixo afegí afegíem afegíeu afegírem afegíreu afegís afegíssem afegísseu afegíssim afegíssiu afig afigen afiges afigi afigin afigis afija bal n-occ occ sept val v
加
Augmentar, posar-ne més.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
親和力

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
詞綴
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
分流
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
分流
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
警语

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
好在

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
非洲人
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
南非荷兰语

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
拿
Prendre amb la mà alguna cosa.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
经纪人
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
经纪人
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
痛苦

agost /əˈɣost/ n masc
八月
Vuitè mes de l'any.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ agraeix agraeixen agraeixes agraeixi agraeixin agraeixis agraeixo agraesc agraesqui agraesquin agraesquis agraint agrair agrairan agrairem agraireu agrairia agrairien agrairies agrairà agrairàs agrairé agrairíem agrairíeu agraí agraíem agraíeu agraírem agraíreu agraís agraíssem agraísseu agraíssim agraíssiu agraïa agraïda agraïdes agraïen agraïes agraïguem agraïgueu agraïm agraïra agraïren agraïres agraïsc agraïsca agraïsquen agraïsques agraïssen agraïsses agraïssin agraïssis agraït agraïts agraïu agraïx agraïxen agraïxes agraïxo bal n-occ occ sept val v
道谢

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
酸味

agressor /a.ɣɾeˈso/ /a.ɣɾeˈsoɾ/ /ə.ɣɾəˈso/ n masc
侵略者

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
農業 农业

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
农学

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
針
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
昨天
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
水
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
海蓝宝石

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
沼澤

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
艾馬拉
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
艾馬拉
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
艾馬拉
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
空氣 空气
(normalment incomptable) Gasos de l’atmosfera.

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
錛子

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
鋤

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
夾肢窩

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
水龍頭 水龙头
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
如此
D’aquesta manera.
所以
De la mateixa manera, en conseqüència.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajorn ajorna ajornada ajornades ajornam ajornant ajornar ajornara ajornaran ajornarem ajornaren ajornares ajornareu ajornaria ajornarien ajornaries ajornarà ajornaràs ajornaré ajornaríem ajornaríeu ajornassen ajornasses ajornassin ajornassis ajornat ajornats ajornau ajornava ajornaven ajornaves ajorne ajornem ajornen ajornes ajornessen ajornesses ajornessin ajornessis ajorneu ajorni ajornin ajornis ajorno ajornà ajornàrem ajornàreu ajornàs ajornàssem ajornàsseu ajornàssim ajornàssiu ajornàvem ajornàveu ajornés ajornéssem ajornésseu ajornéssim ajornéssiu ajorní alg bal bal (1) occ sept val v
延緩
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
幫 帮助
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
幫手
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
幫助 帮助

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
城镇厅
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ adv
畢竟
Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
翅膀
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
珉
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alarb /aˈɫaɾp/ /əˈɫarp/ n masc
阿拉伯

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
天亮
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
阿尔巴尼亚语
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
阿爾巴尼亞語 阿尔巴尼亚语
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
信天翁

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
杏

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
茄子

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
白化症

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
白蛋白

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
生物鹼

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
酒精 醇

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
醛

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
高兴
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
德国的 德语
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
德語 德语
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
警惕

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
鰭
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

alfabet /aɫ.faˈbet/ adj masc
字母

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
象

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
海帶

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
算法

alguna cosa pronoun
某事

algú /aɫˈɣu/ pronoun
有人

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
合金

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
钳子

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
食物

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
進食

all /ˈaʎ/ n masc
大蒜 蒜
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
雪崩

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allet alleta alletada alletades alletam alletant alletar alletara alletaran alletarem alletaren alletares alletareu alletaria alletarien alletaries alletarà alletaràs alletaré alletaríem alletaríeu alletassen alletasses alletassin alletassis alletat alletats alletau alletava alletaven alletaves allete alletem alleten alletes alletessen alletesses alletessin alletessis alleteu alleti alletin alletis alleto alletà alletàrem alletàreu alletàs alletàssem alletàsseu alletàssim alletàssiu alletàvem alletàveu alletés alletéssem alletésseu alletéssim alletéssiu alletí bal bal (1) occ sept val v
哺乳

allà /aˈʎa/ adv
那里

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
至少

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
施捨

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
云雀
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
羊驼

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
炼金术

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
高
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
祭壇

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alter altera alterada alterades alteram alterant alterar alterara alteraran alterarem alteraren alterares alterareu alteraria alterarien alteraries alterarà alteraràs alteraré alteraríem alteraríeu alterassen alterasses alterassin alterassis alterat alterats alterau alterava alteraven alteraves altere alterem alteren alteres alteressen alteresses alteressin alteressis altereu alteri alterin alteris altero alterà alteràrem alteràreu alteràs alteràssem alteràsseu alteràssim alteràssiu alteràvem alteràveu alterés alteréssem alterésseu alteréssim alteréssiu alterí bal bal (1) occ sept val v
变更
Modificar, canviar.

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
高原

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
海拔

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
停止

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
別的

altri /ˈaɫ.tɾi/ pronoun
他人

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
鋁 铝

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
学生

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
鱷梨 鳄梨

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
等位基因

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
短吻鱷

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
过敏

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
过敏的

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
呼吸

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
藏
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
沙拉

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
戀人
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
愛

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
濕透
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.
登陸
Posar-se un hidroavió sobre la mar.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
苦澀
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amb /am/ preposition
跟 和
Nexe que indica companyia o inclusió.

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
大使

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
奢望

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
琥珀
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
救护车

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
威脅

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amenace amenacem amenacen amenaces amenacessen amenacesses amenacessin amenacessis amenaceu amenaci amenacin amenacis amenacés amenacéssem amenacésseu amenacéssim amenacéssiu amenací amenaç amenaça amenaçada amenaçades amenaçam amenaçant amenaçar amenaçara amenaçaran amenaçarem amenaçaren amenaçares amenaçareu amenaçaria amenaçarien amenaçaries amenaçarà amenaçaràs amenaçaré amenaçaríem amenaçaríeu amenaçassen amenaçasses amenaçassin amenaçassis amenaçat amenaçats amenaçau amenaçava amenaçaven amenaçaves amenaço amenaçà amenaçàrem amenaçàreu amenaçàs amenaçàssem amenaçàsseu amenaçàssim amenaçàssiu amenaçàvem amenaçàveu bal bal (1) occ sept val v
威脅

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
鋂 镅

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
美国的
relacionat amb Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
紫水晶
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
紫水晶
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
扁桃 杏仁

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ amfíbia adj masc
兩棲
Criatura o objecte que pot viure o desplaçar-se per aigua i per terra

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
兩棲動物
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
石棉

amic /aˈmik/ n masc
朋友
Que té amistat.

amistat /a.misˈtat/ n fem
友誼
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
特赦

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
健忘症

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amonest amonesta amonestada amonestades amonestam amonestant amonestar amonestara amonestaran amonestarem amonestaren amonestares amonestareu amonestaria amonestarien amonestaries amonestarà amonestaràs amonestaré amonestaríem amonestaríeu amonestassen amonestasses amonestassin amonestassis amonestat amonestats amonestau amonestava amonestaven amonestaves amoneste amonestem amonesten amonestes amonestessen amonestesses amonestessin amonestessis amonesteu amonesti amonestin amonestis amonesto amonestà amonestàrem amonestàreu amonestàs amonestàssem amonestàsseu amonestàssim amonestàssiu amonestàvem amonestàveu amonestés amonestéssem amonestésseu amonestéssim amonestéssiu amonestí bal bal (1) occ sept val v
噌
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
爱 爱情
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
安培

ampit /amˈpit/ n masc
窗臺

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
寬
Que té unes mides grans en amplària.

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
瓶子
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
截肢

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amput amputa amputada amputades amputam amputant amputar amputara amputaran amputarem amputaren amputares amputareu amputaria amputarien amputaries amputarà amputaràs amputaré amputaríem amputaríeu amputassen amputasses amputassin amputassis amputat amputats amputau amputava amputaven amputaves ampute amputem amputen amputes amputessen amputesses amputessin amputessis amputeu amputi amputin amputis amputo amputà amputàrem amputàreu amputàs amputàssem amputàsseu amputàssim amputàssiu amputàvem amputàveu amputés amputéssem amputésseu amputéssim amputéssiu amputí bal bal (1) occ sept val v
截肢

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
護身符

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
易位构词游戏

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
文盲

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
類推
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
菠萝蜜
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
去
Moure's d'un lloc a un altre.

anastomitzar /a.nas.to.miˈd͡za/ /a.nas.to.miˈza/ /a.nas.to.miˈzaɾ/ /ə.nəs.to.miˈd͡za/ /ə.nəs.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anastomitz anastomitza anastomitzada anastomitzades anastomitzam anastomitzant anastomitzar anastomitzara anastomitzaran anastomitzarem anastomitzaren anastomitzares anastomitzareu anastomitzaria anastomitzarien anastomitzaries anastomitzarà anastomitzaràs anastomitzaré anastomitzaríem anastomitzaríeu anastomitzassen anastomitzasses anastomitzassin anastomitzassis anastomitzat anastomitzats anastomitzau anastomitzava anastomitzaven anastomitzaves anastomitze anastomitzem anastomitzen anastomitzes anastomitzessen anastomitzesses anastomitzessin anastomitzessis anastomitzeu anastomitzi anastomitzin anastomitzis anastomitzo anastomitzà anastomitzàrem anastomitzàreu anastomitzàs anastomitzàssem anastomitzàsseu anastomitzàssim anastomitzàssiu anastomitzàvem anastomitzàveu anastomitzés anastomitzéssem anastomitzésseu anastomitzéssim anastomitzéssiu anastomitzí bal bal (1) occ sept val v
使吻合

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
解剖學 解剖学

anatoxina n fem
变性毒素

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
月台
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
人形机器人

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
戒指
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
麻醉

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
英国说法
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
英语 英語
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
鳗

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
動物

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
周年
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
(en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
阴离子

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
神经性厌食症

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
把手
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
大鹿 駝鹿
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
天線
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
前面的

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
反資本主義

anticomunisme /ˌan.ti.ko.muˈniz.me/ /ˌan.ti.ko.muˈniz.mə/ /ˌan.ti.ku.muˈniz.mə/ n masc
反共主义

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
抗体

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
反法西斯主義

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
反女權主義

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
锑

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ n masc
反中子

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
反质子

antiquark /ˌan.tiˈkwark/ n masc
反夸克

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
反犹太主义

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
人類中心主義

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
人类学

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
解藥

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
羚羊

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
對蹠點
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
反义词
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anul anul·la anul·lada anul·lades anul·lam anul·lant anul·lar anul·lara anul·laran anul·larem anul·laren anul·lares anul·lareu anul·laria anul·larien anul·laries anul·larà anul·laràs anul·laré anul·laríem anul·laríeu anul·lassen anul·lasses anul·lassin anul·lassis anul·lat anul·lats anul·lau anul·lava anul·laven anul·laves anul·le anul·lem anul·len anul·les anul·lessen anul·lesses anul·lessin anul·lessis anul·leu anul·li anul·lin anul·lis anul·lo anul·là anul·làrem anul·làreu anul·làs anul·làssem anul·làsseu anul·làssim anul·làssiu anul·làvem anul·làveu anul·lés anul·léssem anul·lésseu anul·léssim anul·léssiu anul·lí bal bal (1) occ sept val v
廢除
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
公告
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
廣告
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anus /ˈa.nus/ n masc
肛门

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
鳳尾魚

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
年
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
闰年

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
羊羔

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
我……歲了
Forma plural de any.

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
分析
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
軼事

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
贫血

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
八角
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
熄滅 關
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
櫥窗
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparc aparca aparcada aparcades aparcam aparcant aparcar aparcara aparcaran aparcarem aparcaren aparcares aparcareu aparcaria aparcarien aparcaries aparcarà aparcaràs aparcaré aparcaríem aparcaríeu aparcassen aparcasses aparcassin aparcassis aparcat aparcats aparcau aparcava aparcaven aparcaves aparco aparcà aparcàrem aparcàreu aparcàs aparcàssem aparcàsseu aparcàssim aparcàssiu aparcàvem aparcàveu aparque aparquem aparquen aparques aparquessen aparquesses aparquessin aparquessis aparqueu aparqui aparquin aparquis aparqués aparquéssem aparquésseu aparquéssim aparquéssiu aparquí bal bal (1) occ sept val v
停

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
外表

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ aparec aparega apareguda aparegudes apareguem apareguen apareguera aparegueren aparegueres aparegues apareguessen apareguesses apareguessin apareguessis aparegueu aparegui apareguin apareguis aparegut apareguts aparegué apareguérem apareguéreu aparegués apareguéssem apareguésseu apareguéssim apareguéssiu apareguí apareix apareixem apareixen apareixent apareixeran apareixerem apareixereu apareixeria apareixerien apareixeries apareixerà apareixeràs apareixeré apareixeríem apareixeríeu apareixes apareixeu apareixia apareixien apareixies apareixíem apareixíeu aparèixer occ val v
出現
Presentar-se a la vista impensadament.

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
冷漠

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ adj masc
开胃酒
Que fa obrir la gana.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
开胃酒
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

api n masc
芹菜

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ aplaudeix aplaudeixen aplaudeixes aplaudeixi aplaudeixin aplaudeixis aplaudeixo aplaudesc aplaudesqui aplaudesquin aplaudesquis aplaudia aplaudida aplaudides aplaudien aplaudies aplaudiguem aplaudigueu aplaudim aplaudint aplaudir aplaudira aplaudiran aplaudirem aplaudiren aplaudires aplaudireu aplaudiria aplaudirien aplaudiries aplaudirà aplaudiràs aplaudiré aplaudiríem aplaudiríeu aplaudisc aplaudisca aplaudisquen aplaudisques aplaudissen aplaudisses aplaudissin aplaudissis aplaudit aplaudits aplaudiu aplaudix aplaudixen aplaudixes aplaudixo aplaudí aplaudíem aplaudíeu aplaudírem aplaudíreu aplaudís aplaudíssem aplaudísseu aplaudíssim aplaudíssiu bal n-occ occ sept val v
拍手

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
远地点
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
打賭

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apost aposta apostada apostades apostam apostant apostar apostara apostaran apostarem apostaren apostares apostareu apostaria apostarien apostaries apostarà apostaràs apostaré apostaríem apostaríeu apostassen apostasses apostassin apostassis apostat apostats apostau apostava apostaven apostaves aposte apostem aposten apostes apostessen apostesses apostessin apostessis aposteu aposti apostin apostis aposto apostà apostàrem apostàreu apostàs apostàssem apostàsseu apostàssim apostàssiu apostàvem apostàveu apostés apostéssem apostésseu apostéssim apostéssiu apostí bal bal (1) occ sept val v
打賭
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
學習

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprou aprov aprova aprovada aprovades aprovam aprovant aprovar aprovara aprovaran aprovarem aprovaren aprovares aprovareu aprovaria aprovarien aprovaries aprovarà aprovaràs aprovaré aprovaríem aprovaríeu aprovassen aprovasses aprovassin aprovassis aprovat aprovats aprovau aprovava aprovaven aprovaves aprove aprovem aproven aproves aprovessen aprovesses aprovessin aprovessis aproveu aprovi aprovin aprovis aprovo aprovà aprovàrem aprovàreu aprovàs aprovàssem aprovàsseu aprovàssim aprovàssiu aprovàvem aprovàveu aprovés aprovéssem aprovésseu aprovéssim aprovéssiu aproví bal bal (1) occ sept val v
赞同
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
大約

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
才能

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
使徒

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
水彩画

aquarel·lista /a.kwa.ɾeɫˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeɫˈɫis.te/ /a.kwa.ɾeˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeˈɫis.te/ /ak.kwe.ɾeˈɫis.ta/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫis.tə/ /ə.kwə.ɾəˈɫis.tə/ n neut
水彩画家

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
魚缸 水族箱
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
这
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquí /aˈki/ adv
這裡
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
高架渠

ara /ˈa.ɾa/ adv
现在

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
阿拉姆語
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
蜘蛛
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
树 樹
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
乔木 树
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbust /aɾˈbust/ n masc
灌木

arc n masc
弓
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
拱
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
彩虹

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
古体

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
古詞
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
鯡
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
边

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
銀

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
黏土

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
行话

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
論點

argó /ərˈɡo/ n masc
氩

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
破城槌

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
武器
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
盔甲
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
櫥櫃

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
坎肩

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
蛾
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
豎琴

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
魚叉

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
總主教

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
考古学

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
射手
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
建築師 建筑师

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
建築學 建筑
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
額枋

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
耳環

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
根
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrelar /a.reˈɫa/ /a.reˈɫaɾ/ /ə.rəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrel arrela arrelada arrelades arrelam arrelant arrelar arrelara arrelaran arrelarem arrelaren arrelares arrelareu arrelaria arrelarien arrelaries arrelarà arrelaràs arrelaré arrelaríem arrelaríeu arrelassen arrelasses arrelassin arrelassis arrelat arrelats arrelau arrelava arrelaven arrelaves arrele arrelem arrelen arreles arrelessen arrelesses arrelessin arrelessis arreleu arreli arrelin arrelis arrelo arrelà arrelàrem arrelàreu arrelàs arrelàssem arrelàsseu arrelàssim arrelàssiu arrelàvem arrelàveu arrelés arreléssem arrelésseu arreléssim arreléssiu arrelí bal bal (1) occ sept val v
生根
Fer arrels els arbres i plantes.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
逮捕

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
逮捕

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrib arriba arribada arribades arribam arribant arribar arribara arribaran arribarem arribaren arribares arribareu arribaria arribarien arribaries arribarà arribaràs arribaré arribaríem arribaríeu arribassen arribasses arribassin arribassis arribat arribats arribau arribava arribaven arribaves arribe arribem arriben arribes arribessen arribesses arribessin arribessis arribeu arribi arribin arribis arribo arribà arribàrem arribàreu arribàs arribàssem arribàsseu arribàssim arribàssiu arribàvem arribàveu arribés arribéssem arribésseu arribéssim arribéssiu arribí bal bal (1) occ sept val v
到達
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
傲慢

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
电饭锅

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
皺紋
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arròs /aˈrɔs/ n masc
米 稻

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
砷

art n
藝術 艺术
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
艺术
Recreació d'una realitat amb obres creades

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
指關節

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
手工业

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
工匠
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
冠詞 冠词
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
文章
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
關節
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
藝術家 艺术家

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
关节炎

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
骨关节炎

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
動脈 动脉
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
群島

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
文件
Lloc de conservació i consulta de documentació.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
電梯 电梯

ase /ˈa.zə/ n masc
驢
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
瀝青

asma /ˈaz.ma/ n fem
哮喘

aspecte /asˈpɛk.te/ /əsˈpek.tə/ /əsˈpɛk.tə/ n masc
方面

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
吸塵器

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aspir aspira aspirada aspirades aspiram aspirant aspirar aspirara aspiraran aspirarem aspiraren aspirares aspirareu aspiraria aspirarien aspiraries aspirarà aspiraràs aspiraré aspiraríem aspiraríeu aspirassen aspirasses aspirassin aspirassis aspirat aspirats aspirau aspirava aspiraven aspiraves aspire aspirem aspiren aspires aspiressen aspiresses aspiressin aspiressis aspireu aspiri aspirin aspiris aspiro aspirà aspiràrem aspiràreu aspiràs aspiràssem aspiràsseu aspiràssim aspiràssiu aspiràvem aspiràveu aspirés aspiréssem aspirésseu aspiréssim aspiréssiu aspirí bal bal (1) occ sept val v
希望
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
粗糙
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
随笔
Acció que serveix per posar a prova una idea.

assaltar /a.saɫˈta/ /a.saɫˈtaɾ/ /ə.səɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assalt assalta assaltada assaltades assaltam assaltant assaltar assaltara assaltaran assaltarem assaltaren assaltares assaltareu assaltaria assaltarien assaltaries assaltarà assaltaràs assaltaré assaltaríem assaltaríeu assaltassen assaltasses assaltassin assaltassis assaltat assaltats assaltau assaltava assaltaven assaltaves assalte assaltem assalten assaltes assaltessen assaltesses assaltessin assaltessis assalteu assalti assaltin assaltis assalto assaltà assaltàrem assaltàreu assaltàs assaltàssem assaltàsseu assaltàssim assaltàssiu assaltàvem assaltàveu assaltés assaltéssem assaltésseu assaltéssim assaltéssiu assaltí bal bal (1) occ sept val v
攻击

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
阿萨密语
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
阿萨密语
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
殺人

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
兇手
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
渴
Que té set, que desitja beure; sedegós.

asservir /a.serˈβi/ /a.seɾˈviɾ/ /a.seɾˈβi/ /ə.sərˈbi/ /ə.səɾˈvi/ asserveix asserveixen asserveixes asserveixi asserveixin asserveixis asserveixo asservesc asservesqui asservesquin asservesquis asservia asservida asservides asservien asservies asserviguem asservigueu asservim asservint asservir asservira asserviran asservirem asserviren asservires asservireu asserviria asservirien asserviries asservirà asserviràs asserviré asserviríem asserviríeu asservisc asservisca asservisquen asservisques asservissen asservisses asservissin asservissis asservit asservits asserviu asservix asservixen asservixes asservixo asserví asservíem asservíeu asservírem asservíreu asservís asservíssem asservísseu asservíssim asservíssiu bal n-occ occ sept val v
奴役

assetjament sexual n masc
性骚扰

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
科目

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
同化
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ assumeix assumeixen assumeixes assumeixi assumeixin assumeixis assumeixo assumesc assumesqui assumesquin assumesquis assumia assumida assumides assumien assumies assumiguem assumigueu assumim assumint assumir assumira assumiran assumirem assumiren assumires assumireu assumiria assumirien assumiries assumirà assumiràs assumiré assumiríem assumiríeu assumisc assumisca assumisquen assumisques assumissen assumisses assumissin assumissis assumit assumits assumiu assumix assumixen assumixes assumixo assumí assumíem assumíeu assumírem assumíreu assumís assumíssem assumísseu assumíssim assumíssiu bal n-occ occ sept val v
擔任

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ n masc
主旨
Tema o argument d'una obra.

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
小行星

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
占星术

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
天文学

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ astuta astutes adj masc
精明

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
攻擊
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
注意
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aterr aterra aterrada aterrades aterram aterrant aterrar aterrara aterraran aterrarem aterraren aterrares aterrareu aterraria aterrarien aterraries aterrarà aterraràs aterraré aterraríem aterraríeu aterrassen aterrasses aterrassin aterrassis aterrat aterrats aterrau aterrava aterraven aterraves aterre aterrem aterren aterres aterressen aterresses aterressin aterressis aterreu aterri aterrin aterris aterro aterrà aterràrem aterràreu aterràs aterràssem aterràsseu aterràssim aterràssiu aterràvem aterràveu aterrés aterréssem aterrésseu aterréssim aterréssiu aterrí bal bal (1) occ sept val v
著地

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
著陸

ateu /aˈtɛw/ atea adj masc
無神論者

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
田径

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
大气层
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
停
Detenir, fer parar.

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
瑿

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
共濟失調

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
奧地利的
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
奧地利人 奥地利人
Habitant d'Àustria

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
公共汽車 公共汽车

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
自学

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
自治

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
自我厌恶

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
公路 高速公路

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
作者

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
威权主义

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
權力

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autoritz autoritza autoritzada autoritzades autoritzam autoritzant autoritzar autoritzara autoritzaran autoritzarem autoritzaren autoritzares autoritzareu autoritzaria autoritzarien autoritzaries autoritzarà autoritzaràs autoritzaré autoritzaríem autoritzaríeu autoritzassen autoritzasses autoritzassin autoritzassis autoritzat autoritzats autoritzau autoritzava autoritzaven autoritzaves autoritze autoritzem autoritzen autoritzes autoritzessen autoritzesses autoritzessin autoritzessis autoritzeu autoritzi autoritzin autoritzis autoritzo autoritzà autoritzàrem autoritzàreu autoritzàs autoritzàssem autoritzàsseu autoritzàssim autoritzàssiu autoritzàvem autoritzàveu autoritzés autoritzéssem autoritzésseu autoritzéssim autoritzéssiu autoritzí bal bal (1) occ sept val v
授權

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
本地的

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
屍檢

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
評價

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalua avaluada avaluades avaluam avaluant avaluar avaluara avaluaran avaluarem avaluaren avaluares avaluareu avaluaria avaluarien avaluaries avaluarà avaluaràs avaluaré avaluaríem avaluaríeu avaluassen avaluasses avaluassin avaluassis avaluat avaluats avaluau avaluava avaluaven avaluaves avalue avaluem avaluen avalues avaluessen avaluesses avaluessin avaluessis avalueu avaluo avaluu avaluà avaluàrem avaluàreu avaluàs avaluàssem avaluàsseu avaluàssim avaluàssiu avaluàvem avaluàveu avalués avaluéssem avaluésseu avaluéssim avaluéssiu avaluí avaluï avaluïn avaluïs bal bal (1) occ sept val v
評價
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
利益
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
愛財

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
故障
Fallada mecànica.

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
榛子

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
冒險
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
冷杉

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
爺爺 爷爷
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
不久

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ n masc
祖父母
(especialment en plural) ascendents, avantpassats

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
飛機 飞机

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
無聊

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
今天
En el dia actual.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
公理

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
轴突

azimut /a.ziˈmut/ /ə.ziˈmut/ n masc
方位角

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ babaua adj masc
愚蠢

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
鳕鱼 鱈魚

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
細菌 细菌

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
哈欠
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
打哈欠

badia /baˈði.a/ n fem
海灣 海湾

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
浆果

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
刺刀

baix /ˈbajʃ/ adj masc
矮
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
低
A poca altura.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
下載
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
巴什基尔语
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
巴什基尔语
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
子彈
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
叙事曲

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
天平
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balcó /baɫˈko/ n masc
陽臺

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
陀螺

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
鯨魚 鯨
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

ball /ˈbaʎ/ n masc
舞会

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
跳舞

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
石弓
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
俾路支语

bambú /bamˈbu/ n masc
竹子 竹

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
平凡

banana /baˈna.na/ n fem
香蕉

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
長椅
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
銀行
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
旗子
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.
Causa.

bany n masc
浴室
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
角
Apèndix ossi d'alguns animals.
疙瘩
(col·loquial) Contusió en el front.

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
浴缸

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
洗禮
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

bar /ˈbar/ n masc
酒吧 巴
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
吵架
Acte de barallar-se.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barall baralla barallada barallades barallam barallant barallar barallara barallaran barallarem barallaren barallares barallareu barallaria barallarien barallaries barallarà barallaràs barallaré barallaríem barallaríeu barallassen barallasses barallassin barallassis barallat barallats barallau barallava barallaven barallaves baralle barallem barallen baralles barallessen barallesses barallessin barallessis baralleu baralli barallin barallis barallo barallà barallàrem barallàreu barallàs barallàssem barallàsseu barallàssim barallàssiu barallàvem barallàveu barallés baralléssem barallésseu baralléssim baralléssiu barallí occ sept val v
拌嘴
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
扶手

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
便宜
De poc preu.

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
鬍子 胡子
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
下巴
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
船
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
钡

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
重子

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
浴衣

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
障

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
帽子
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
区
Subdivisió d'una ciutat.

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
藍精靈
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
气压计

basc adj masc
巴斯克
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
巴斯克
Habitant del País Basc
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
基礎
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
基地
Recinte militar.

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
籃球

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
水坑
Capa de líquid vessat al terra.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
私生子
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
腳手架

bastó /basˈto/ n masc
拐杖
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
戰役
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
混合器
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
电池
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
巴伐利亚语
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
巴伐利亚语
Natural de Baviera.
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
鳥嘴 喙
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
樺樹
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
飲料 饮料
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
鞘
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

bell bella adj masc
好看
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

belles arts n fem
美术

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
美

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
白鲸

bel·licisme /be.ɫiˈsiz.me/ /beɫ.ɫiˈsiz.me/ /bə.ɫiˈsiz.mə/ /bəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
黩武主义

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
降号

ben educat ben educades ben educats adj masc
有禮貌

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
繃帶

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ bengalís adj
孟加拉語 孟加拉语
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
孟加拉語
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
孟加拉语
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
歡迎
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
汽油

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
铍

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
锫

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
瘊子 疣

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
吻

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
項

besneboda /bez.neˈbo.ða/ /bəz.nəˈβo.ðə/ n fem
侄外孙女

besnebot /bez.neˈbot/ /bəz.nəˈβot/ n masc
侄外孙

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
伯公

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
蟲
Animal petit, generalment en to afectiu.

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
喝 饮

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
目录学
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
圖書館 图书馆
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
自行車 自行车
Vehicle a pedals de dues rodes.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
雙性戀恐懼症

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
台球

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
生物多样性

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
传记

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
生物學 生物学
Ciència que estudia els éssers vius.

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
生物工程學

birmà /birˈma/ n masc
緬甸人
Natural de Birmània o Myanmar.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
主教
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bismut n masc
铋

bisnaga /bizˈna.ɣa/ /bizˈna.ɣə/ n fem
阿米芹

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
鈔票
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
白 白色
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
白色 白
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
褻瀆

blat n masc
麦
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
玉米

blau adj masc
藍色 蓝色

blau n masc
瘀青
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ n masc
群青

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
燈心
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
莙薘菜
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
好
Ple de bondat.

boca /ˈbo.ka/ n fem
口 嘴巴
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

boccia n fem
地板滾球

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
狂

bohri n masc
𬭛

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
瘋狂

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
霧
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
蘑菇
Fong, floridura.

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
笔

bomba /ˈbom.ba/ n fem
泵
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
炸彈 炸弹
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
轟炸

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
消防隊員

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
電燈泡

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
泡
Aire tancat per un tel líquid.

bon dia Interjection
你好

bon vespre Interjection
晚上好

bona nit Interjection
晚安

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
漂亮

bonisme /boˈniz.me/ /boˈniz.mə/ /buˈniz.mə/ n masc
社会改革

bony n masc
疙瘩
Protuberància produïda en el cos per una contusió.

bor n masc
硼

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
熊蜂
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
流蘇

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
醉態
(informal) embriaguesa

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
证券交易所

bosc n masc
森林

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
波斯尼亚人
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
包
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
玻色子

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
靴子
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
商店

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
植物学家
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
植物學

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
釦子

bou n masc
公牛 牛
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
拳擊 拳击

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bram brama bramada bramades bramam bramant bramar bramara bramaran bramarem bramaren bramares bramareu bramaria bramarien bramaries bramarà bramaràs bramaré bramaríem bramaríeu bramassen bramasses bramassin bramassis bramat bramats bramau bramava bramaven bramaves brame bramem bramen brames bramessen bramesses bramessin bramessis brameu brami bramin bramis bramo bramà bramàrem bramàreu bramàs bramàssem bramàsseu bramàssim bramàssiu bramàvem bramàveu bramés braméssem bramésseu braméssim braméssiu bramí occ sept val v
吒
Parlar amb grans crits les persones.
Fer soroll una tempesta, la mar.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
支
Divisió del tronc d'un arbre.

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
餘燼

braç n masc
胳膊
(anatomia) Extremitat superior del cos.

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
搖籃
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretó n masc
布列塔尼语 布列塔尼語
Natural de la Bretanya.
布列塔尼語 布列塔尼语
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
轡
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
明亮
Que brilla.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brill brilla brillada brillades brillam brillant brillar brillara brillaran brillarem brillaren brillares brillareu brillaria brillarien brillaries brillarà brillaràs brillaré brillaríem brillaríeu brillassen brillasses brillassin brillassis brillat brillats brillau brillava brillaven brillaves brille brillem brillen brilles brillessen brillesses brillessin brillessis brilleu brilli brillin brillis brillo brillà brillàrem brillàreu brillàs brillàssem brillàsseu brillàssim brillàssiu brillàvem brillàveu brillés brilléssem brillésseu brilléssim brilléssiu brillí occ sept val v
發亮

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
微風
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
刺绣

brom n masc
溴

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
玩笑
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bromege bromegem bromegen bromeges bromegessen bromegesses bromegessin bromegessis bromegeu bromegi bromegin bromegis bromegés bromegéssem bromegésseu bromegéssim bromegéssiu bromegí bromeig bromeja bromejada bromejades bromejam bromejant bromejar bromejara bromejaran bromejarem bromejaren bromejares bromejareu bromejaria bromejarien bromejaries bromejarà bromejaràs bromejaré bromejaríem bromejaríeu bromejassen bromejasses bromejassin bromejassis bromejat bromejats bromejau bromejava bromejaven bromejaves bromejo bromejà bromejàrem bromejàreu bromejàs bromejàssem bromejàsseu bromejàssim bromejàssiu bromejàvem bromejàveu occ sept val v
开玩笑

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
支氣管

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
青銅

brou /ˈbɾɔw/ n masc
肉湯

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
巫 巫婆
Dona que practica bruixeria.

brut bruta adj masc
髒
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
残忍的
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

budell n masc
腸管

bufanda /buˈfan.da/ n fem
領巾

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buf bufa bufada bufades bufam bufant bufar bufara bufaran bufarem bufaren bufares bufareu bufaria bufarien bufaries bufarà bufaràs bufaré bufaríem bufaríeu bufassen bufasses bufassin bufassis bufat bufats bufau bufava bufaven bufaves bufe bufem bufen bufes bufessen bufesses bufessin bufessis bufeu bufi bufin bufis bufo bufà bufàrem bufàreu bufàs bufàssem bufàsseu bufàssim bufàssiu bufàvem bufàveu bufés buféssem bufésseu buféssim buféssiu bufí occ sept val v
吹
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
冷餐台
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
拍擊

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bufetege bufetegem bufetegen bufeteges bufetegessen bufetegesses bufetegessin bufetegessis bufetegeu bufetegi bufetegin bufetegis bufetegés bufetegéssem bufetegésseu bufetegéssim bufetegéssiu bufetegí bufeteig bufeteja bufetejada bufetejades bufetejam bufetejant bufetejar bufetejara bufetejaran bufetejarem bufetejaren bufetejares bufetejareu bufetejaria bufetejarien bufetejaries bufetejarà bufetejaràs bufetejaré bufetejaríem bufetejaríeu bufetejassen bufetejasses bufetejassin bufetejassis bufetejat bufetejats bufetejau bufetejava bufetejaven bufetejaves bufetejo bufetejà bufetejàrem bufetejàreu bufetejàs bufetejàssem bufetejàsseu bufetejàssim bufetejàssiu bufetejàvem bufetejàveu occ sept val v
打耳光

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
火花塞

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
空的
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
真空
(física) Absència de matèria.

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ alg bal bull bulla bullen bulles bulli bullia bullida bullides bullien bullies bulliguem bulligueu bullim bullin bullint bullir bullira bulliran bullirem bulliren bullires bullireu bulliria bullirien bulliries bullirà bulliràs bulliré bulliríem bulliríeu bullis bullissen bullisses bullissin bullissis bullit bullits bulliu bullo bulls bullí bullíem bullíeu bullírem bullíreu bullís bullíssem bullísseu bullíssim bullíssiu occ sept val v
煮

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
资产阶级

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
煙頭

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
官僚

burquini /burˈki.ni/ n masc
布基尼

bus n masc
公共汽车
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
口袋
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ n masc
字節

bàdminton n masc
羽毛球

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
香脂

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
黨

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
野蠻人

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
基本的

bé adv
好勢
Correcte, fet de bona manera.

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
桶
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búlgar n masc
保加利亚语 保加利亞語
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
掩體
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
信箱

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
棚屋

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
头发
Pèl del cap.

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
狍子

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
羊 山羊
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ bal cabem caben cabent cabera caberen caberes cabessen cabesses cabessin cabessis cabeu cabi cabia cabien cabies cabo cabran cabre cabrem cabreu cabria cabrien cabries cabrà cabràs cabré cabríem cabríeu cabuda cabudes cabut cabuts cabé cabérem cabéreu cabés cabéssem cabésseu cabéssim cabéssiu cabí cabíem cabíeu cap capiem capieu capiguem capigueu caps càpia càpien càpies càpiga càpiguen càpigues sept val v
適合

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
花生

cactus /ˈkak.tus/ n masc
仙人掌

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
每

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
小狗
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
鏈
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
红额金翅雀

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
椅子
Moble utilitzat per seure i que té respatller.

cadmi n masc
镉

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
屍體

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
咖啡因

cafè n masc
咖啡
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
昂列咖啡

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
拉屎

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
箱子
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
黑箱

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
小海湾
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.
Excavació al costat dels fonaments d'un edifici que s'omple de formigó per a reforçar la fonamentació.

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
抽屜 抽屉

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
五斗櫃

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
烏賊 鱿鱼

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
冰雹

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
頭骨

calb /ˈkaɫp/ adj masc
禿頭的

calci n masc
鈣 钙

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
方解石

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
計算器

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcul calcula calculada calculades calculam calculant calcular calculara calcularan calcularem calcularen calculares calculareu calcularia calcularien calcularies calcularà calcularàs calcularé calcularíem calcularíeu calculassen calculasses calculassin calculassis calculat calculats calculau calculava calculaven calculaves calcule calculem calculen calcules calculessen calculesses calculessin calculessis calculeu calculi calculin calculis calculo calculà calculàrem calculàreu calculàs calculàssem calculàsseu calculàssim calculàssiu calculàvem calculàveu calculés calculéssem calculésseu calculéssim calculéssiu calculí occ sept val v
計算

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
暖氣

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
日曆 日历

calendari gregorià n masc
公历格里历

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
热
De temperatura elevada.
欲火焚身
Excitat sexualment.

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
哈里發

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
锎

call /ˈkaʎ/ n masc
雞眼
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
热
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
書法

calç /ˈkaɫs/ n fem
石灰

calçat /kaɫˈsat/ n masc
鞋類

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
內褲

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
錢

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
讒言

cama /ˈka.ma/ n fem
腿
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
變色龍

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
甘菊茶

camell /kaˈmeʎ/ n masc
駱駝 骆驼
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.
毒販
(col·loquial) Traficant de droga.

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
襯衫 衬衫
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
卡車
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
田 田間
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
鐘

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
鍾塔

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
錦標賽

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
冠軍

camí /kaˈmi/ n masc
道

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
加拿大的
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
運河 頻道
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
丞相

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
蜡烛

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
候選人

canell /kaˈneʎ/ n masc
手腕

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
燭臺

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
袋鼠
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
管子

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
熏鹹肉
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
疲勞

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
累

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
歌手

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
唱歌 唱
Produir música amb la veu.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
角
Encreuament de dos carrers.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
零錢
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canvia canviada canviades canviam canviant canviar canviara canviaran canviarem canviaren canviares canviareu canviaria canviarien canviaries canviarà canviaràs canviaré canviaríem canviaríeu canviassen canviasses canviassin canviassis canviat canviats canviau canviava canviaven canviaves canvie canviem canvien canvies canviessen canviesses canviessin canviessis canvieu canvii canvio canvià canviàrem canviàreu canviàs canviàssem canviàsseu canviàssim canviàssiu canviàvem canviàveu canviés canviéssem canviésseu canviéssim canviéssiu canvií canviï canviïn canviïs occ sept val v
變為
Modificar, fer diferent, variar.

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
莖
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
肉桂
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
歌曲 歌
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

canó /kaˈno/ n masc
炮
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
混乱

cap n masc
頭 头
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
头
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap n neut
老闆
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
斗篷
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
層
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capbussa capbussada capbussades capbussam capbussant capbussar capbussara capbussaran capbussarem capbussaren capbussares capbussareu capbussaria capbussarien capbussaries capbussarà capbussaràs capbussaré capbussaríem capbussaríeu capbussassen capbussasses capbussassin capbussassis capbussat capbussats capbussau capbussava capbussaven capbussaves capbusse capbussem capbussen capbusses capbussessen capbussesses capbussessin capbussessis capbusseu capbussi capbussin capbussis capbusso capbussà capbussàrem capbussàreu capbussàs capbussàssem capbussàsseu capbussàssim capbussàssiu capbussàvem capbussàveu capbussés capbusséssem capbussésseu capbusséssim capbusséssiu capbussí capbús occ sept val v
潛水
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
禮拜堂

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
祭司
Sacerdot titular d'una capellania.

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
蝌蚪
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
主要的
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
首都
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
资本主义

capitalitzar /ka.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.pi.ta.ɫiˈza/ /ka.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /kə.pi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capitalitz capitalitza capitalitzada capitalitzades capitalitzam capitalitzant capitalitzar capitalitzara capitalitzaran capitalitzarem capitalitzaren capitalitzares capitalitzareu capitalitzaria capitalitzarien capitalitzaries capitalitzarà capitalitzaràs capitalitzaré capitalitzaríem capitalitzaríeu capitalitzassen capitalitzasses capitalitzassin capitalitzassis capitalitzat capitalitzats capitalitzau capitalitzava capitalitzaven capitalitzaves capitalitze capitalitzem capitalitzen capitalitzes capitalitzessen capitalitzesses capitalitzessin capitalitzessis capitalitzeu capitalitzi capitalitzin capitalitzis capitalitzo capitalitzà capitalitzàrem capitalitzàreu capitalitzàs capitalitzàssem capitalitzàsseu capitalitzàssim capitalitzàssiu capitalitzàvem capitalitzàveu capitalitzés capitalitzéssem capitalitzésseu capitalitzéssim capitalitzéssiu capitalitzí occ sept val v
使资本化
(transitiu, economia) Fer esdevenir capital, com ara un valor realitzant-lo.
积聚
(intransitiu, economia) Acumular capital, sovint destinat a inversions que pretenen produir-ne més.

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
柱头

capità /ka.piˈta/ n masc
上尉

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
芽
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
風帽
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
卡布基諾

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
章
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

caqui n masc
柿子
(botànica) Fruita del caquier

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
貴
De preu elevat.
親愛的
Estimat, volgut.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
面
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
南瓜
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
特性的

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
特徵
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
螺釘
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
冰柱

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
碳

carbó /kaɾˈbo/ n masc
煤 煤炭
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
箭圖

card /ˈkart/ n masc
薊

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
幹
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
樞機
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
心臟病學

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
卡累里亚语
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
非凡的领导力

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
慈善

carn n fem
肉

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
鯉魚 鯉
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
充電器
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
街 路
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
職業
Trajectòria professional o pública.
學
Estudis que fa una persona per a l'obtenció d'un títol que permet exercir una determinada professió.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
路
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
手推車
Vehicle tirat per animals i que corre sobre rodes destinat a transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
腐肉

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
信
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
撲克牌
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
郵遞員

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
钱包
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
槍彈
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
墨盒
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
軟骨

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
紙板

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
洋薊

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
特性
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

cas n masc
事件
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
格
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

casa /ˈka.za/ n fem
屋 房子
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
婚禮
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas casa casada casades casam casant casar casara casaran casarem casaren casares casareu casaria casarien casaries casarà casaràs casaré casaríem casaríeu casassen casasses casassin casassis casat casats casau casava casaven casaves case casem casen cases casessen casesses casessin casessis caseu casi casin casis caso casà casàrem casàreu casàs casàssem casàsseu casàssim casàssiu casàvem casàveu casés caséssem casésseu caséssim caséssiu casí occ sept val v
结婚
Contraure matrimoni.
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.

casc /ˈkask/ n masc
鋼盔
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
頭皮屑

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
砂鍋

cast /ˈkast/ adj masc
貞

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
種姓

castanya n fem
板栗
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
貞節

castell /kasˈteʎ/ n masc
城堡
Fortificació defensiva.

castellà adj masc
西班牙语
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
西班牙语
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ alg bal castig castiga castigada castigades castigam castigant castigar castigara castigaran castigarem castigaren castigares castigareu castigaria castigarien castigaries castigarà castigaràs castigaré castigaríem castigaríeu castigassen castigasses castigassin castigassis castigat castigats castigau castigava castigaven castigaves castigo castigue castiguem castiguen castigues castiguessen castiguesses castiguessin castiguessis castigueu castigui castiguin castiguis castigués castiguéssem castiguésseu castiguéssim castiguéssiu castiguí castigà castigàrem castigàreu castigàs castigàssem castigàsseu castigàssim castigàssiu castigàvem castigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
懲罰
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
海狸
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

català adj masc
加泰罗尼亚语
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
加泰羅尼亞語 加泰罗尼亚语
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
彈射器
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catastròfic /ka.tasˈtɾɔ.fik/ adj masc
災難的

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
大教堂

categoria gramatical n fem
语法范畴

catifa /kaˈti.fa/ n fem
地毯

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
十四

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
抹香鲸

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
災難
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
落
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

causa /ˈkaw.za/ n fem
原因
Motiu, explicació, el perquè.

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
謹慎

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
马 馬
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
馬 马
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
海馬

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
騎士 骑士
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.
紳士
Home educat i de classe.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
騎兵 骑兵
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
旋轉木馬
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
挖

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
魚子醬 鱼子酱

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
狩獵
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
獵人

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
打獵

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
洋蔥 洋葱

cec cega adj
盲
Que no hi veu.

cec n masc
盲腸
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cel n masc
天空 天
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
天 天空
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) celebr celebra celebrada celebrades celebram celebrant celebrar celebrara celebraran celebrarem celebraren celebrares celebrareu celebraria celebrarien celebraries celebrarà celebraràs celebraré celebraríem celebraríeu celebrassen celebrasses celebrassin celebrassis celebrat celebrats celebrau celebrava celebraven celebraves celebre celebrem celebren celebres celebressen celebresses celebressin celebressis celebreu celebri celebrin celebris celebro celebrà celebràrem celebràreu celebràs celebràssem celebràsseu celebràssim celebràssiu celebràvem celebràveu celebrés celebréssem celebrésseu celebréssim celebréssiu celebrí occ sept val v
慶祝
Fer activitats festives.

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
钢片琴

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
眉毛
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
玻璃紙

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
公墓

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
灰

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
煙灰缸

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
衣冠冢

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
一百 百

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
中心
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
第

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
公分 厘米
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
權杖

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
蠟 蜡

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
找
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
圓形
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
穀物

ceri n masc
铈
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
儀式

cert /ˈsɛrt/ adj masc
真
Conforme a la realitat, veritable.
肯定
Segur, sens dubte.
有的
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
當然

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
確信

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
證書
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
腦 脑
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
啤酒
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
陶瓷 陶瓷材料

cesi n masc
铯

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
疤

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
自行车运动

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
科學的
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
科學家
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
蟬
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
雞巴
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
雪茄

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
香煙

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
天鹅

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
鸛 白鹳

cigró /siˈɣɾo/ n masc
鹰嘴豆

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
圆柱
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
頂峰

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
水泥

cinabri n masc
硃砂

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
五
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
电影院

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
五十

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
第五

cinta adhesiva n fem
膠帶

cinta magnètica n fem
磁带

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
腰

cinturó n masc
腰帶
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
馬戲團
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
圆周

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
環遊世界

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
事勢

cirera n fem
櫻桃
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirera d'arboç /siˌɾe.ɾa.ðaɾˈbos/ n fem
杨梅

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
外科學 外科学

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
外科醫生

cistell n masc
籃子

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
籃子
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cistellet farcit xinès n masc
燒賣

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
水槽

cita /ˈsi.ta/ n fem
約會
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cit cita citada citades citam citant citar citara citaran citarem citaren citares citareu citaria citarien citaries citarà citaràs citaré citaríem citaríeu citassen citasses citassin citassis citat citats citau citava citaven citaves cite citem citen cites citessen citesses citessin citessis citeu citi citin citis cito cità citàrem citàreu citàs citàssem citàsseu citàssim citàssiu citàvem citàveu cités citéssem citésseu citéssim citéssiu cití occ sept val v
引用
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
公民

ciutat n fem
城市

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
燕麥

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
文明

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
科學 科学

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
清楚
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
蛋白
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
单簧管

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
類 班
Tipus, mena
教室
Aula.
課
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
班
grup, grup classe
estil propi, distinció

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
項
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
鑰匙 钥匙
Estri per obrir una porta tancada amb pany.

clau n masc
钉子
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
鑰匙圈
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
修道院
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
下水道

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
康乃馨
Flor de la clavellina.

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
大鍵琴

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
鎖骨

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
牧師

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
顧客

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
氣候

clip /ˈkɫip/ n masc
回形針
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clor n masc
氯

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
貝

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
蚌

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
古典的

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
喇叭

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
钴

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
書皮
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
甲板
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobr cobra cobrada cobrades cobram cobrant cobrar cobrara cobraran cobrarem cobraren cobrares cobrareu cobraria cobrarien cobraries cobrarà cobraràs cobraré cobraríem cobraríeu cobrassen cobrasses cobrassin cobrassis cobrat cobrats cobrau cobrava cobraven cobraves cobre cobrem cobren cobres cobressen cobresses cobressin cobressis cobreu cobri cobrin cobris cobro cobrà cobràrem cobràreu cobràs cobràssem cobràsseu cobràssim cobràssiu cobràvem cobràveu cobrés cobréssem cobrésseu cobréssim cobréssiu cobrí occ sept val v
掙

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ bal cobert coberta cobertes coberts cobreix cobreixen cobreixes cobreixi cobreixin cobreixis cobreixo cobresc cobresqui cobresquin cobresquis cobria cobrien cobries cobriguem cobrigueu cobrim cobrint cobrir cobrira cobriran cobrirem cobriren cobrires cobrireu cobriria cobririen cobriries cobrirà cobriràs cobriré cobriríem cobriríeu cobrisc cobrisca cobrisquen cobrisques cobrissen cobrisses cobrissin cobrissis cobriu cobrix cobrixen cobrixes cobrixo cobrí cobríem cobríeu cobrírem cobríreu cobrís cobríssem cobrísseu cobríssim cobríssiu n-occ occ sept val v
覆盖
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.
Muntar un mascle a una femella per fecundar-la.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
可卡因

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
烹饪

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
椰子

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
鱷魚 鳄鱼

codi n masc
代碼

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
榲桲

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
姓 姓氏

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
黄瓜
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
銜接

coix /ˈkojʃ/ adj masc
瘸腿

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
墊子
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
捲心菜

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
篩子

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
蜂鳥 蜂鸟

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
花椰菜

coll n masc
頸 脖子
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
花色
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
項鏈

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
收穫

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
他媽的
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
鴿子 鸽子

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
殖民主义

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
颜色 色

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
柱子 柱
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
脊柱

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
芥花

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
肘
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
合作

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·labor col·labora col·laborada col·laborades col·laboram col·laborant col·laborar col·laborara col·laboraran col·laborarem col·laboraren col·laborares col·laborareu col·laboraria col·laborarien col·laboraries col·laborarà col·laboraràs col·laboraré col·laboraríem col·laboraríeu col·laborassen col·laborasses col·laborassin col·laborassis col·laborat col·laborats col·laborau col·laborava col·laboraven col·laboraves col·labore col·laborem col·laboren col·labores col·laboressen col·laboresses col·laboressin col·laboressis col·laboreu col·labori col·laborin col·laboris col·laboro col·laborà col·laboràrem col·laboràreu col·laboràs col·laboràssem col·laboràsseu col·laboràssim col·laboràssiu col·laboràvem col·laboràveu col·laborés col·laboréssem col·laborésseu col·laboréssim col·laboréssiu col·laborí occ sept val v
合作
Participar en alguna tasca de grup.

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
集

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
同事

com /ˈkom/ adv
多
De quina forma, manera o mode.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
逗號
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
昏迷
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
遙控器
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ bal combat combata combatem combaten combatent combatera combateren combateres combates combatessen combatesses combatessin combatessis combateu combati combatia combatien combaties combatin combatis combato combatran combatre combatrem combatreu combatria combatrien combatries combatrà combatràs combatré combatríem combatríeu combats combatuda combatudes combatut combatuts combaté combatérem combatéreu combatés combatéssem combatésseu combatéssim combatéssiu combatí combatíem combatíeu occ sept val v
反對
lluitar

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
評論

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
開始
Fer la primera part d’alguna cosa.

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
商人
Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
貿易
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
彗星

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
佣金
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
伴侶
Persona que acompanya a una altra per algun fi.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
同伴
Acompanyament.
公司
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
比較

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compar compara comparada comparades comparam comparant comparar comparara compararan compararem compararen comparares comparareu compararia compararien compararies compararà compararàs compararé compararíem compararíeu comparassen comparasses comparassin comparassis comparat comparats comparau comparava comparaven comparaves compare comparem comparen compares comparessen comparesses comparessin comparessis compareu compari comparin comparis comparo comparà comparàrem comparàreu comparàs comparàssem comparàsseu comparàssim comparàssiu comparàvem comparàveu comparés comparéssem comparésseu comparéssim comparéssiu comparí occ sept val v
比

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
車廂

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ bal comparteix comparteixen comparteixes comparteixi comparteixin comparteixis comparteixo compartesc compartesqui compartesquin compartesquis compartia compartida compartides compartien comparties compartiguem compartigueu compartim compartint compartir compartira compartiran compartirem compartiren compartires compartireu compartiria compartirien compartiries compartirà compartiràs compartiré compartiríem compartiríeu compartisc compartisca compartisquen compartisques compartissen compartisses compartissin compartissis compartit compartits compartiu compartix compartixen compartixes compartixo compartí compartíem compartíeu compartírem compartíreu compartís compartíssem compartísseu compartíssim compartíssiu n-occ occ sept val v
共有

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
同情

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compens compensa compensada compensades compensam compensant compensar compensara compensaran compensarem compensaren compensares compensareu compensaria compensarien compensaries compensarà compensaràs compensaré compensaríem compensaríeu compensassen compensasses compensassin compensassis compensat compensats compensau compensava compensaven compensaves compense compensem compensen compenses compensessen compensesses compensessin compensessis compenseu compensi compensin compensis compenso compensà compensàrem compensàreu compensàs compensàssem compensàsseu compensàssim compensàssiu compensàvem compensàveu compensés compenséssem compensésseu compenséssim compenséssiu compensí occ sept val v
弥补

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
比賽

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ bal competeix competeixen competeixes competeixi competeixin competeixis competeixo competesc competesqui competesquin competesquis competia competida competides competien competies competiguem competigueu competim competint competir competira competiran competirem competiren competires competireu competiria competirien competiries competirà competiràs competiré competiríem competiríeu competisc competisca competisquen competisques competissen competisses competissin competissis competit competits competiu competix competixen competixes competixo competí competíem competíeu competírem competíreu competís competíssem competísseu competíssim competíssiu n-occ occ sept val v
競爭
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
完全

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
全部

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
繁複
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
綜合大樓
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
自卑感
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
作曲家

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
購買

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
買主

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
買 买

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
明白
Entendre les raons d'un altre.

comprensió n fem
理解

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr comprimeix comprimeixa comprimeixen comprimeixes comprimeixi comprimeixin comprimeixis comprimeixo comprimeixs comprimesc comprimesca comprimesquen comprimesques comprimesqui comprimesquin comprimesquis comprimia comprimida comprimides comprimien comprimies comprimiguem comprimiguera comprimigueren comprimigueres comprimiguessen comprimiguesses comprimiguessin comprimiguessis comprimigueu comprimigueva comprimigueven comprimigueves comprimigué comprimiguérem comprimiguéreu comprimigués comprimiguéssem comprimiguésseu comprimiguéssim comprimiguéssiu comprimiguévem comprimiguéveu comprimim comprimint comprimir comprimira comprimiran comprimirem comprimiren comprimires comprimireu comprimiria comprimirien comprimiries comprimiriva comprimiriven comprimirives comprimirà comprimiràs comprimiré comprimiríem comprimiríeu comprimirívem comprimiríveu comprimisc comprimisca comprimisco comprimiscos comprimisquem comprimisquen comprimisques comprimisqueu comprimissa comprimissen comprimisses comprimissi comprimissin comprimissis comprimist comprimit comprimits comprimiu comprimiva comprimiven comprimives comprimix comprimixa comprimixen comprimixes comprimixi comprimixin comprimixis comprimixo comprimixos comprimí comprimíem comprimíets comprimíeu comprimírem comprimíreu comprimís comprimíscon comprimíssem comprimísseu comprimíssim comprimíssiu comprimíssom comprimíssou comprimívem comprimíveu comprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
壓縮

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
妥協
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
數
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
關懷
Cura, atenció.
賬戶
Suma de la quantitat a pagar.

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
圆规
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.
(petanca) Instrument per als amidaments utilitzat en cas que un obstacle impedeixi l'ús de la cinta mètrica.

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
伯爵

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
传播学

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
共产主义

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
共產主義
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
共產主義者
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
社群
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
喜劇

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
共同
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
通常
Ordinari, típic.

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
受胎

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
概念
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
音樂會 音乐会
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
競賽

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
有條件的
Provisional, en funció d'alguna cosa.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
条件
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
調料

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ n masc
行为主义

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
司機
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
開車 开
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
邦聯

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
演講

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confessa confessada confessades confessam confessant confessar confessara confessaran confessarem confessaren confessares confessareu confessaria confessarien confessaries confessarà confessaràs confessaré confessaríem confessaríeu confessassen confessasses confessassin confessassis confessat confessats confessau confessava confessaven confessaves confesse confessem confessen confesses confessessen confessesses confessessin confessessis confesseu confessi confessin confessis confesso confessà confessàrem confessàreu confessàs confessàssem confessàsseu confessàssim confessàssiu confessàvem confessàveu confessés confesséssem confessésseu confesséssim confesséssiu confessí confés occ sept val v
承認

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
自白

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
信任
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ alg bal confia confiada confiades confiam confiant confiar confiara confiaran confiarem confiaren confiares confiareu confiaria confiarien confiaries confiarà confiaràs confiaré confiaríem confiaríeu confiassen confiasses confiassin confiassis confiat confiats confiau confiava confiaven confiaves confie confiem confien confies confiessen confiesses confiessin confiessis confieu confii confio confià confiàrem confiàreu confiàs confiàssem confiàsseu confiàssim confiàssiu confiàvem confiàveu confiés confiéssem confiésseu confiéssim confiéssiu confií confiï confiïn confiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
相信
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confitar /koɱ.fiˈta/ /koɱ.fiˈtaɾ/ /kuɱ.fiˈta/ alg ant bal cent confit confita confitada confitades confitaia confitaien confitaies confitam confitant confitar confitara confitaran confitarem confitaren confitares confitareu confitaria confitarien confitaries confitariva confitariven confitarives confitarà confitaràs confitaré confitaríem confitaríeu confitarívem confitaríveu confitassen confitasses confitassin confitassis confitat confitats confitau confitava confitaven confitaves confitavi confitavo confite confiteguem confiteguessa confiteguessen confiteguesses confitegueu confitegués confiteguéssom confiteguéssou confitem confiten confites confitessa confitessen confitesses confitessi confitessin confitessis confiteu confiti confitin confitis confito confitos confits confità confitàiem confitàieu confitàrem confitàreu confitàs confitàssem confitàsseu confitàssim confitàssiu confitàvem confitàvets confitàveu confitàvom confités confitéssem confitésseu confitéssim confitéssiu confití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
蜜饯

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
衝突

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
混亂
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
冰櫃

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent congel congela congelada congelades congelaia congelaien congelaies congelam congelant congelar congelara congelaran congelarem congelaren congelares congelareu congelaria congelarien congelaries congelariva congelariven congelarives congelarà congelaràs congelaré congelaríem congelaríeu congelarívem congelaríveu congelassen congelasses congelassin congelassis congelat congelats congelau congelava congelaven congelaves congelavi congelavo congele congeleguem congeleguessa congeleguessen congeleguesses congelegueu congelegués congeleguéssom congeleguéssou congelem congelen congeles congelessa congelessen congelesses congelessi congelessin congelessis congeleu congeli congelin congelis congelo congelos congels congelà congelàiem congelàieu congelàrem congelàreu congelàs congelàssem congelàsseu congelàssim congelàssiu congelàvem congelàvets congelàveu congelàvom congelés congeléssem congelésseu congeléssim congeléssiu congelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
凍結
Posar a menys de zero graus.

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
兔子 兔
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
會合
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
連接詞
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
集合
Grup musical, banda.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
連接
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ bal conquereix conquereixen conquereixes conquereixi conquereixin conquereixis conquereixo conqueresc conqueresqui conqueresquin conqueresquis conqueria conquerida conquerides conquerien conqueries conqueriguem conquerigueu conquerim conquerint conquerir conquerira conqueriran conquerirem conqueriren conquerires conquerireu conqueriria conqueririen conqueriries conquerirà conqueriràs conqueriré conqueriríem conqueriríeu conquerisc conquerisca conquerisquen conquerisques conquerissen conquerisses conquerissin conquerissis conquerit conquerits conqueriu conquerix conquerixen conquerixes conquerixo conquerí conqueríem conqueríeu conquerírem conqueríreu conquerís conqueríssem conquerísseu conqueríssim conqueríssiu n-occ occ sept val v
征服

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
戰勝

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
清醒

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
意識
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
勸告
Acte o efecte d'aconsellar.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
承諾

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
所以

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
後果

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) consider considera considerada considerades consideram considerant considerar considerara consideraran considerarem consideraren considerares considerareu consideraria considerarien consideraries considerarà consideraràs consideraré consideraríem consideraríeu considerassen considerasses considerassin considerassis considerat considerats considerau considerava consideraven consideraves considere considerem consideren consideres consideressen consideresses consideressin consideressis considereu consideri considerin consideris considero considerà consideràrem consideràreu consideràs consideràssem consideràsseu consideràssim consideràssiu consideràvem consideràveu considerés consideréssem considerésseu consideréssim consideréssiu considerí occ sept val v
考慮
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consola de joc n fem
電子遊戲控制台

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
聯盟

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ alg ant bal cent conspir conspira conspirada conspirades conspiraia conspiraien conspiraies conspiram conspirant conspirar conspirara conspiraran conspirarem conspiraren conspirares conspirareu conspiraria conspirarien conspiraries conspirariva conspirariven conspirarives conspirarà conspiraràs conspiraré conspiraríem conspiraríeu conspirarívem conspiraríveu conspirassen conspirasses conspirassin conspirassis conspirat conspirats conspirau conspirava conspiraven conspiraves conspiravi conspiravo conspire conspireguem conspireguessa conspireguessen conspireguesses conspiregueu conspiregués conspireguéssom conspireguéssou conspirem conspiren conspires conspiressa conspiressen conspiresses conspiressi conspiressin conspiressis conspireu conspiri conspirin conspiris conspiro conspiros conspirs conspirà conspiràiem conspiràieu conspiràrem conspiràreu conspiràs conspiràssem conspiràsseu conspiràssim conspiràssiu conspiràvem conspiràvets conspiràveu conspiràvom conspirés conspiréssem conspirésseu conspiréssim conspiréssiu conspirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
勾结

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
星座

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
建設

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
建設
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ alg ant bal cent contact contacta contactada contactades contactaia contactaien contactaies contactam contactant contactar contactara contactaran contactarem contactaren contactares contactareu contactaria contactarien contactaries contactariva contactariven contactarives contactarà contactaràs contactaré contactaríem contactaríeu contactarívem contactaríveu contactassen contactasses contactassin contactassis contactat contactats contactau contactava contactaven contactaves contactavi contactavo contacte contacteguem contacteguessa contacteguessen contacteguesses contactegueu contactegués contacteguéssom contacteguéssou contactem contacten contactes contactessa contactessen contactesses contactessi contactessin contactessis contacteu contacti contactin contactis contacto contactos contacts contactà contactàiem contactàieu contactàrem contactàreu contactàs contactàssem contactàsseu contactàssim contactàssiu contactàvem contactàvets contactàveu contactàvom contactés contactéssem contactésseu contactéssim contactéssiu contactí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
聯繫

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
接觸

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
傳染

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contagia contagiada contagiades contagiam contagiant contagiar contagiara contagiaran contagiarem contagiaren contagiares contagiareu contagiaria contagiarien contagiaries contagiarà contagiaràs contagiaré contagiaríem contagiaríeu contagiassen contagiasses contagiassin contagiassis contagiat contagiats contagiau contagiava contagiaven contagiaves contagie contagiem contagien contagies contagiessen contagiesses contagiessin contagiessis contagieu contagii contagio contagià contagiàrem contagiàreu contagiàs contagiàssem contagiàsseu contagiàssim contagiàssiu contagiàvem contagiàveu contagiés contagiéssem contagiésseu contagiéssim contagiéssiu contagií contagiï contagiïn contagiïs occ sept val v
傳染

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
污染
Acció i efecte de contaminar.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ alg ant bal cent contamina contaminada contaminades contaminaia contaminaien contaminaies contaminam contaminant contaminar contaminara contaminaran contaminarem contaminaren contaminares contaminareu contaminaria contaminarien contaminaries contaminariva contaminariven contaminarives contaminarà contaminaràs contaminaré contaminaríem contaminaríeu contaminarívem contaminaríveu contaminassen contaminasses contaminassin contaminassis contaminat contaminats contaminau contaminava contaminaven contaminaves contaminavi contaminavo contamine contamineguem contamineguessa contamineguessen contamineguesses contaminegueu contaminegués contamineguéssom contamineguéssou contaminem contaminen contamines contaminessa contaminessen contaminesses contaminessi contaminessin contaminessis contamineu contamini contaminin contaminis contamino contaminos contaminà contaminàiem contaminàieu contaminàrem contaminàreu contaminàs contaminàssem contaminàsseu contaminàssim contaminàssiu contaminàvem contaminàvets contaminàveu contaminàvom contaminés contaminéssem contaminésseu contaminéssim contaminéssiu contaminí contamín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
传染

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
訴說

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
故事
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
容器
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ bal contenc contendran contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenen contenguda contengudes contenguem contengueren contengueres contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengut contenguts contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contenim contenint contenir conteniu contens conteníem conteníeu continc contindran contindrem contindreu contindria contindrien contindries contindrà contindràs contindré contindríem contindríeu continga continguda contingudes continguem continguen continguera contingueren contingueres contingues continguessen continguesses continguessin continguessis contingueu contingui continguin continguis contingut continguts contingué continguérem continguéreu contingués continguéssem continguésseu continguéssim continguéssiu continguí conté contén contín occ val v
內含
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contest contesta contestada contestades contestam contestant contestar contestara contestaran contestarem contestaren contestares contestareu contestaria contestarien contestaries contestarà contestaràs contestaré contestaríem contestaríeu contestassen contestasses contestassin contestassis contestat contestats contestau contestava contestaven contestaves conteste contestem contesten contestes contestessen contestesses contestessin contestessis contesteu contesti contestin contestis contesto contestà contestàrem contestàreu contestàs contestàssem contestàsseu contestàssim contestàssiu contestàvem contestàveu contestés contestéssem contestésseu contestéssim contestéssiu contestí occ sept val v
回答

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
大陆
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) continua continuada continuades continuam continuant continuar continuara continuaran continuarem continuaren continuares continuareu continuaria continuarien continuaries continuarà continuaràs continuaré continuaríem continuaríeu continuassen continuasses continuassin continuassis continuat continuats continuau continuava continuaven continuaves continue continuem continuen continues continuessen continuesses continuessin continuessis continueu continuo continuu continuà continuàrem continuàreu continuàs continuàssem continuàsseu continuàssim continuàssiu continuàvem continuàveu continués continuéssem continuésseu continuéssim continuéssiu continuí continuï continuïn continuïs occ sept val v
繼續
(transitiu) Prosseguir allò començat.

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
低音提琴

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
走私者

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ alg ant bal cent contract contracta contractada contractades contractaia contractaien contractaies contractam contractant contractar contractara contractaran contractarem contractaren contractares contractareu contractaria contractarien contractaries contractariva contractariven contractarives contractarà contractaràs contractaré contractaríem contractaríeu contractarívem contractaríveu contractassen contractasses contractassin contractassis contractat contractats contractau contractava contractaven contractaves contractavi contractavo contracte contracteguem contracteguessa contracteguessen contracteguesses contractegueu contractegués contracteguéssom contracteguéssou contractem contracten contractes contractessa contractessen contractesses contractessi contractessin contractessis contracteu contracti contractin contractis contracto contractos contracts contractà contractàiem contractàieu contractàrem contractàreu contractàs contractàssem contractàsseu contractàssim contractàssiu contractàvem contractàvets contractàveu contractàvom contractés contractéssem contractésseu contractéssim contractéssiu contractí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
雇傭

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
合同
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
低音巴松管

contrapet /ˌkon.tɾaˈpet/ /ˌkɔn.tɾəˈpɛt/ n masc
首音互换

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
密碼 密码

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
貢獻

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
纳税人

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ bal contribueix contribueixen contribueixes contribueixi contribueixin contribueixis contribueixo contribuesc contribuesqui contribuesquin contribuesquis contribuint contribuir contribuiran contribuirem contribuireu contribuiria contribuirien contribuiries contribuirà contribuiràs contribuiré contribuiríem contribuiríeu contribuí contribuíem contribuíeu contribuírem contribuíreu contribuís contribuíssem contribuísseu contribuíssim contribuíssiu contribuïa contribuïda contribuïdes contribuïen contribuïes contribuïguem contribuïgueu contribuïm contribuïra contribuïren contribuïres contribuïsc contribuïsca contribuïsquen contribuïsques contribuïssen contribuïsses contribuïssin contribuïssis contribuït contribuïts contribuïu contribuïx contribuïxen contribuïxes contribuïxo n-occ occ sept val v
貢獻

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) control controla controlada controlades controlam controlant controlar controlara controlaran controlarem controlaren controlares controlareu controlaria controlarien controlaries controlarà controlaràs controlaré controlaríem controlaríeu controlassen controlasses controlassin controlassis controlat controlats controlau controlava controlaven controlaves controle controlem controlen controles controlessen controlesses controlessin controlessis controleu controli controlin controlis controlo controlà controlàrem controlàreu controlàs controlàssem controlàsseu controlàssim controlàssiu controlàvem controlàveu controlés controléssem controlésseu controléssim controléssiu controlí occ sept val v
控制
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
爭論

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
女修道院

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
會話 会话
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convid convida convidada convidades convidam convidant convidar convidara convidaran convidarem convidaren convidares convidareu convidaria convidarien convidaries convidarà convidaràs convidaré convidaríem convidaríeu convidassen convidasses convidassin convidassis convidat convidats convidau convidava convidaven convidaves convide convidem conviden convides convidessen convidesses convidessin convidessis convideu convidi convidin convidis convido convidà convidàrem convidàreu convidàs convidàssem convidàsseu convidàssim convidàssiu convidàvem convidàveu convidés convidéssem convidésseu convidéssim convidéssiu convidí occ sept val v
邀請

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ bal convencem convencen convencent convencera convenceran convencerem convenceren convenceres convencereu convenceria convencerien convenceries convencerà convenceràs convenceré convenceríem convenceríeu convences convencessen convencesses convencessin convencessis convenceu convenci convencia convencien convencies convencin convencis convencé convencérem convencéreu convencés convencéssem convencésseu convencéssim convencéssiu convencí convencíem convencíeu convenç convença convenço convençuda convençudes convençut convençuts convèncer convéncer eiv occ sept v.cent val v
說服

cony /ˈkoɲ/ n masc
屄

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
知道
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
戈比

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
鎶

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) copia copiada copiades copiam copiant copiar copiara copiaran copiarem copiaren copiares copiareu copiaria copiarien copiaries copiarà copiaràs copiaré copiaríem copiaríeu copiassen copiasses copiassin copiassis copiat copiats copiau copiava copiaven copiaves copie copiem copien copies copiessen copiesses copiessin copiessis copieu copii copio copià copiàrem copiàreu copiàs copiàssem copiàsseu copiàssim copiàssiu copiàvem copiàveu copiés copiéssem copiésseu copiéssim copiéssiu copií copiï copiïn copiïs occ sept val v
複製
Reproduir un text o document original.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
科普特的
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
科普特人
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
科普特語
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
心 心脏 心臟
Múscul que bombeja la sang a través del cos.

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
勇氣
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
烏鴉 乌鸦
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
領帶 领带
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
繩子
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
朝鮮語
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
朝鮮語
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
壁帶
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
丰裕之角
Símbol del corn de l'abundància.

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
推論

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
王冠

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
冠狀病毒

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
上校

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
圈

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
正確

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ alg ant bal centr corregeix corregeixa corregeixen corregeixes corregeixi corregeixin corregeixis corregeixo corregeixs corregesc corregesca corregesquen corregesques corregesqui corregesquin corregesquis corregia corregida corregides corregien corregies corregiguem corregiguera corregigueren corregigueres corregiguessen corregiguesses corregiguessin corregiguessis corregigueu corregigueva corregigueven corregigueves corregigué corregiguérem corregiguéreu corregigués corregiguéssem corregiguésseu corregiguéssim corregiguéssiu corregiguévem corregiguéveu corregim corregint corregir corregira corregiran corregirem corregiren corregires corregireu corregiria corregirien corregiries corregiriva corregiriven corregirives corregirà corregiràs corregiré corregiríem corregiríeu corregirívem corregiríveu corregisc corregisca corregisco corregiscos corregisquem corregisquen corregisques corregisqueu corregissa corregissen corregisses corregissi corregissin corregissis corregist corregit corregits corregiu corregiva corregiven corregives corregix corregixa corregixen corregixes corregixi corregixin corregixis corregixo corregixos corregí corregíem corregíets corregíeu corregírem corregíreu corregís corregíscon corregíssem corregísseu corregíssim corregíssiu corregíssom corregíssou corregívem corregíveu corregíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
修正

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
流
Massa que flueix contínuament.

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ bal correspon corresponc correspondran correspondre correspondrem correspondreu correspondria correspondrien correspondries correspondrà correspondràs correspondré correspondríem correspondríeu corresponem corresponen corresponent corresponeu corresponga corresponguem corresponguen corresponguera correspongueren correspongueres correspongues corresponguessen corresponguesses corresponguessin corresponguessis correspongueu correspongui corresponguin corresponguis correspongué corresponguérem corresponguéreu correspongués corresponguéssem corresponguésseu corresponguéssim corresponguéssiu corresponguí corresponia corresponien corresponies correspons corresponíem corresponíeu correspost corresposta correspostes correspostos occ val v
對應
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
记者

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
信使
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
郵件
Conjunt de cartes o de correspondència.
(plural) Servei de missatgeria.

cors /ˈkors/ /ˈkɔrs/ adj masc
科西嘉語
Originari, pertanyent o relatiu a Còrsega.

cors /ˈkors/ /ˈkɔrs/ n masc
科西嘉語
Campanya naval mercant contra naus enemigues amb la patent del govern.
Natural de Còrsega.
(masculí singular) Llengua pròpia de Còrsega fortament relacionada amb l'italià i sovint considerada com una forma dialectal d'aquesta última.

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
窗簾 簾
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
有禮貌

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
八分音符
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

corònim /koˈɾɔ.nim/ /kuˈɾɔ.nim/ n masc
郡望

cos n masc
身体
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
東西
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
党妹

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
縫 缝

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
世界观

cost /ˈkɔst/ n masc
費用

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
海岸
Part de la terra que toca al mar.

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
側面
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
肋骨
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
排骨
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
習慣

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
堂哥

cosí germà n masc
党哥

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
汽車 汽车
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
御夫座

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
棉布 棉花

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
銅 铜
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
洞穴 洞

covar /koˈva/ /koˈvaɾ/ /koˈβa/ /kuˈva/ /kuˈβa/ alg ant bal cent cou cous cov cova covada covades covaia covaien covaies covaieu covam covant covar covara covaran covarem covaren covares covareu covaria covarien covaries covariva covariven covarives covarà covaràs covaré covaríem covaríeu covarívem covaríveu covassen covasses covassin covassis covat covats covau covava covaven covaves covavi covavo cove coveguem coveguessa coveguessen coveguesses covegueu covegués coveguéssom coveguéssou covem coven coves covessa covessen covesses covessi covessin covessis coveu covi covin covis covo covos covà covàiem covàrem covàreu covàs covàssem covàsseu covàssim covàssiu covàvem covàvets covàveu covàvom covés covéssem covésseu covéssim covéssiu coví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
孵化

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
膽小
Que no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
膽怯

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
螃蟹 蟹
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
頭骨

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
創作

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
創作者

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
創造
Fer una cosa de no res.

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
創造力

creença n fem
相信

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
增长

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
奶油
Part greixosa de la llet.
面霜
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
拉鏈
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crem crema cremada cremades cremam cremant cremar cremara cremaran cremarem cremaren cremares cremareu cremaria cremarien cremaries cremarà cremaràs cremaré cremaríem cremaríeu cremassen cremasses cremassin cremassis cremat cremats cremau cremava cremaven cremaves creme cremem cremen cremes cremessen cremesses cremessin cremessis cremeu cremi cremin cremis cremo cremà cremàrem cremàreu cremàs cremàssem cremàsseu cremàssim cremàssiu cremàvem cremàveu cremés creméssem cremésseu creméssim creméssiu cremí occ sept val v
燃燒
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
日落

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
冠

cresta xinesa n fem
餃子

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
十字
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) creu creua creuada creuades creuam creuant creuar creuara creuaran creuarem creuaren creuares creuareu creuaria creuarien creuaries creuarà creuaràs creuaré creuaríem creuaríeu creuassen creuasses creuassin creuassis creuat creuats creuau creuava creuaven creuaves creue creuem creuen creues creuessen creuesses creuessin creuessis creueu creui creuin creuis creuo creuà creuàrem creuàreu creuàs creuàssem creuàsseu creuàssim creuàssiu creuàvem creuàveu creués creuéssem creuésseu creuéssim creuéssiu creuí occ sept val v
過
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
巡洋艦
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
巡航
Viatge turístic en vaixell.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
相信
Tenir confiança.

criat /kɾiˈat/ n masc
僕人

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
喊叫
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
叫
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
罪

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
馬鬃

criptó n masc
氪

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
菊花

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
危機

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
玉米花

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
基督弟兄會會員

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
晶体

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
晶体学

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
基督徒
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crit /ˈkɾit/ n masc
喊聲

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
十字軍東征

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ croata adj masc
克羅地亞的
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
十字軍
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
克羅地亞語
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

crom n masc
铬

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
染色体

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
年表

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
炸丸子

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
拐杖
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cruiximent /kɾu.ʃiˈmen/ /kɾu.ʃiˈment/ /kɾuj.ʃiˈmen/ /kɾuj.ʃiˈment/ n masc
酸疼
Dolor muscular en forma de punxades després d’un exercici físic desacostumat.

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
介蟲
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
十字路口
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
環形山

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ bal creix creixem creixen creixent creixeran creixerem creixeren creixeres creixereu creixeria creixerien creixeries creixerà creixeràs creixeré creixeríem creixeríeu creixes creixessin creixessis creixeu creixi creixia creixien creixies creixin creixis creixo creixé creixérem creixéreu creixés creixéssim creixéssiu creixí creixíem creixíeu cresc cresca crescuda crescudes crescut crescuts cresquem cresquen cresquera cresqueren cresqueres cresques cresquessen cresquesses cresquessin cresquessis cresqueu cresqui cresquin cresquis cresqué cresquérem cresquéreu cresqués cresquéssem cresquésseu cresquéssim cresquéssiu cresquí créixer occ sept val v
生長

cua /ˈku.a/ n fem
尾巴 尾
Apèndix posterior d'alguns animals.
馬尾
Recollit del cabell humà amb una goma.
排隊
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
立方體

cuc n masc
蠕蟲

cuc de seda n masc
家蠶 家蚕

cucut /kuˈkut/ n masc
布谷鸟

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuid cuida cuidada cuidades cuidam cuidant cuidar cuidara cuidaran cuidarem cuidaren cuidares cuidareu cuidaria cuidarien cuidaries cuidarà cuidaràs cuidaré cuidaríem cuidaríeu cuidassen cuidasses cuidassin cuidassis cuidat cuidats cuidau cuidava cuidaven cuidaves cuide cuidem cuiden cuides cuidessen cuidesses cuidessin cuidessis cuideu cuidi cuidin cuidis cuido cuidà cuidàrem cuidàreu cuidàs cuidàssem cuidàsseu cuidàssim cuidàssiu cuidàvem cuidàveu cuidés cuidéssem cuidésseu cuidéssim cuidéssiu cuidí occ sept val v
照顧
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
厨房
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
做飯

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
厨师

cuir /ˈkujr/ n masc
皮革

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
大腿

cul n masc
屁股

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
匙子

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
罪狀

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
內疚

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
有罪
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
崇拜
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ alg ant bal cent cultiu cultius cultiv cultiva cultivada cultivades cultivaia cultivaien cultivaies cultivaieu cultivam cultivant cultivar cultivara cultivaran cultivarem cultivaren cultivares cultivareu cultivaria cultivarien cultivaries cultivariva cultivariven cultivarives cultivarà cultivaràs cultivaré cultivaríem cultivaríeu cultivarívem cultivaríveu cultivassen cultivasses cultivassin cultivassis cultivat cultivats cultivau cultivava cultivaven cultivaves cultivavi cultivavo cultive cultiveguem cultiveguessa cultiveguessen cultiveguesses cultivegueu cultivegués cultiveguéssom cultiveguéssou cultivem cultiven cultives cultivessa cultivessen cultivesses cultivessi cultivessin cultivessis cultiveu cultivi cultivin cultivis cultivo cultivos cultivà cultivàiem cultivàrem cultivàreu cultivàs cultivàssem cultivàsseu cultivàssim cultivàssiu cultivàvem cultivàvets cultivàveu cultivàvom cultivés cultivéssem cultivésseu cultivéssim cultivéssiu cultiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
栽培種

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
文化

cultura de masses n fem
媒体文化

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
文化

cumquat /kumˈkwat/ n masc
金橘

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cur cura curada curades curam curant curar curara curaran curarem curaren curares curareu curaria curarien curaries curarà curaràs curaré curaríem curaríeu curassen curasses curassin curassis curat curats curau curava curaven curaves cure curem curen cures curessen curesses curessin curessis cureu curi curin curis curo curà curàrem curàreu curàs curàssem curàsseu curàssim curàssiu curàvem curàveu curés curéssem curésseu curéssim curéssiu curí occ sept val v
治療
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
锔

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
好奇

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
好奇
Que desitja saber coses.

curs /ˈkurs/ n masc
課程

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
競賽

curt adj masc
短
De poca llargada o longitud.

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
撫養權
Acció i efecte de custodiar.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
計算

càlid adj masc
暖和

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
照相機
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
癌症 癌癥
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

cànem /ˈka.nem/ n masc
大麻

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
装载
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.

càstig /ˈkas.tik/ n masc
刑罰
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
細胞 细胞

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
鹿

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
雞尾酒

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
卵石

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
霍乱
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còmic n masc
漫画
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
舒服
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.
Maniobra que resulta fàcil, senzilla, sense entrebancs.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
凹

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
摹本
Acció o efecte de copiar.

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
康瓦耳语

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
角球

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
跑
Caminar amb velocitat.

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
圓頂

dada /ˈda.ða/ /ˈda.ðə/ n fem
数据

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
大镰
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
色盲

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
舞蹈

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
丹麦语
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dard /ˈdart/ n masc
标枪
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
𫟼

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
最後
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
達爾文主義
Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

data /ˈda.ta/ n fem
日期

dau n masc
骰子
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
在面前
En una situació o posició davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
围裙

de franc adv
免費

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
迅速地

de res Interjection
不客氣

de sobte adv
突然

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
辯論
Disputa, altercació sobre alguna cosa.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
失望

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ bal decideix decideixen decideixes decideixi decideixin decideixis decideixo decidesc decidesqui decidesquin decidesquis decidia decidida decidides decidien decidies decidiguem decidigueu decidim decidint decidir decidira decidiran decidirem decidiren decidires decidireu decidiria decidirien decidiries decidirà decidiràs decidiré decidiríem decidiríeu decidisc decidisca decidisquen decidisques decidissen decidisses decidissin decidissis decidit decidits decidiu decidix decidixen decidixes decidixo decidí decidíem decidíeu decidírem decidíreu decidís decidíssem decidísseu decidíssim decidíssiu n-occ occ sept val v
决定
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
決定

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
變格

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
分米
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dedic dedica dedicada dedicades dedicam dedicant dedicar dedicara dedicaran dedicarem dedicaren dedicares dedicareu dedicaria dedicarien dedicaries dedicarà dedicaràs dedicaré dedicaríem dedicaríeu dedicassen dedicasses dedicassin dedicassis dedicat dedicats dedicau dedicava dedicaven dedicaves dedico dedicà dedicàrem dedicàreu dedicàs dedicàssem dedicàsseu dedicàssim dedicàssiu dedicàvem dedicàveu dedique dediquem dediquen dediques dediquessen dediquesses dediquessin dediquessis dediqueu dediqui dediquin dediquis dediqués dediquéssem dediquésseu dediquéssim dediquéssiu dediquí occ sept val v
奉獻
Destinar al culte religiós o profà.

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
女神

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfen.sə/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
防禦 防御

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
保衛
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ alg ant bal cent degener degenera degenerada degenerades degeneraia degeneraien degeneraies degeneram degenerant degenerar degenerara degeneraran degenerarem degeneraren degenerares degenerareu degeneraria degenerarien degeneraries degenerariva degenerariven degenerarives degenerarà degeneraràs degeneraré degeneraríem degeneraríeu degenerarívem degeneraríveu degenerassen degenerasses degenerassin degenerassis degenerat degenerats degenerau degenerava degeneraven degeneraves degeneravi degeneravo degenere degenereguem degenereguessa degenereguessen degenereguesses degeneregueu degeneregués degenereguéssom degenereguéssou degenerem degeneren degeneres degeneressa degeneressen degeneresses degeneressi degeneressin degeneressis degenereu degeneri degenerin degeneris degenero degeneros degeners degenerà degeneràiem degeneràieu degeneràrem degeneràreu degeneràs degeneràssem degeneràsseu degeneràssim degeneràssiu degeneràvem degeneràvets degeneràveu degeneràvom degenerés degeneréssem degenerésseu degeneréssim degeneréssiu degenerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
退化

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
留
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
斋戒

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
禁食

deliberar /de.li.βeˈɾa/ /de.li.βeˈɾaɾ/ /də.ɫi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deliber delibera deliberada deliberades deliberam deliberant deliberar deliberara deliberaran deliberarem deliberaren deliberares deliberareu deliberaria deliberarien deliberaries deliberarà deliberaràs deliberaré deliberaríem deliberaríeu deliberassen deliberasses deliberassin deliberassis deliberat deliberats deliberau deliberava deliberaven deliberaves delibere deliberem deliberen deliberes deliberessen deliberesses deliberessin deliberessis delibereu deliberi deliberin deliberis delibero deliberà deliberàrem deliberàreu deliberàs deliberàssem deliberàsseu deliberàssim deliberàssiu deliberàvem deliberàveu deliberés deliberéssem deliberésseu deliberéssim deliberéssiu deliberí occ sept val v
斟酌

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
精緻

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
犯法者

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
譫妄

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
三角洲
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
三角洲
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
请
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
精神失常

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
民主
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
民主的

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
明天 明天见
En el dia vinent després de l'actual.

dengue /ˈdeŋ.ɡe/ /ˈdeŋ.ɡə/ n masc
骨痛热症

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
密

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
密度

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
牙齒 牙齿
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
蒲公英 西洋蒲公英
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
牙科医生

deontologia n fem
义务伦理学

departament /de.par.taˈmen/ /de.paɾ.taˈmen/ /de.paɾ.taˈment/ /də.pər.təˈmen/ /də.pəɾ.təˈment/ n masc
省

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
依赖性

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
抑鬱症

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
皮肤病学

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desanim desanima desanimada desanimades desanimam desanimant desanimar desanimara desanimaran desanimarem desanimaren desanimares desanimareu desanimaria desanimarien desanimaries desanimarà desanimaràs desanimaré desanimaríem desanimaríeu desanimassen desanimasses desanimassin desanimassis desanimat desanimats desanimau desanimava desanimaven desanimaves desanime desanimem desanimen desanimes desanimessen desanimesses desanimessin desanimessis desanimeu desanimi desanimin desanimis desanimo desanimà desanimàrem desanimàreu desanimàs desanimàssem desanimàsseu desanimàssim desanimàssiu desanimàvem desanimàveu desanimés desaniméssem desanimésseu desaniméssim desaniméssiu desanimí occ sept val v
令人愁悶

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ desaparec desaparega desapareguda desaparegudes desapareguem desapareguen desapareguera desaparegueren desaparegueres desaparegues desapareguessen desapareguesses desapareguessin desapareguessis desaparegueu desaparegui desapareguin desapareguis desaparegut desapareguts desaparegué desapareguérem desapareguéreu desaparegués desapareguéssem desapareguésseu desapareguéssim desapareguéssiu desapareguí desapareix desapareixem desapareixen desapareixent desapareixeran desapareixerem desapareixereu desapareixeria desapareixerien desapareixeries desapareixerà desapareixeràs desapareixeré desapareixeríem desapareixeríeu desapareixes desapareixeu desapareixia desapareixien desapareixies desapareixíem desapareixíeu desaparèixer occ val v
消失

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
災難 灾难
Gran desgràcia amb dany important.

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
休息
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
後裔
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ bal descendeix descendeixen descendeixes descendeixi descendeixin descendeixis descendeixo descendesc descendesqui descendesquin descendesquis descendia descendida descendides descendien descendies descendiguem descendigueu descendim descendint descendir descendira descendiran descendirem descendiren descendires descendireu descendiria descendirien descendiries descendirà descendiràs descendiré descendiríem descendiríeu descendisc descendisca descendisquen descendisques descendissen descendisses descendissin descendissis descendit descendits descendiu descendix descendixen descendixes descendixo descendí descendíem descendíeu descendírem descendíreu descendís descendíssem descendísseu descendíssim descendíssiu n-occ occ sept val v
降

descobriment n masc
發現

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ bal descobert descoberta descobertes descoberts descobreix descobreixen descobreixes descobreixi descobreixin descobreixis descobreixo descobresc descobresqui descobresquin descobresquis descobria descobrien descobries descobriguem descobrigueu descobrim descobrint descobrir descobrira descobriran descobrirem descobriren descobrires descobrireu descobriria descobririen descobriries descobrirà descobriràs descobriré descobriríem descobriríeu descobrisc descobrisca descobrisquen descobrisques descobrissen descobrisses descobrissin descobrissis descobriu descobrix descobrixen descobrixes descobrixo descobrí descobríem descobríeu descobrírem descobríreu descobrís descobríssem descobrísseu descobríssim descobríssiu n-occ occ sept val v
發現
Veure o trobar per primer cop.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
描寫

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ bal descric descriga descriguem descriguen descriguera descrigueren descrigueres descrigues descriguessen descriguesses descriguessin descriguessis descrigueu descrigui descriguin descriguis descrigué descriguérem descriguéreu descrigués descriguéssem descriguésseu descriguéssim descriguéssiu descriguí descrit descrita descrites descrits descriu descriuen descriuran descriure descriurem descriureu descriuria descriurien descriuries descriurà descriuràs descriuré descriuríem descriuríeu descrius descrivia descrivien descrivies descrivim descrivint descriviren descrivires descrivissin descrivissis descriviu descriví descrivíem descrivíeu descrivírem descrivíreu descrivís descrivíssim descrivíssiu occ val v
描述
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
十二月
Dotzè mes de l'any.

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
發展

desenvolupament sostenible n masc
可持续发展

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenvolup desenvolupa desenvolupada desenvolupades desenvolupam desenvolupant desenvolupar desenvolupara desenvoluparan desenvoluparem desenvoluparen desenvolupares desenvolupareu desenvoluparia desenvoluparien desenvoluparies desenvoluparà desenvoluparàs desenvoluparé desenvoluparíem desenvoluparíeu desenvolupassen desenvolupasses desenvolupassin desenvolupassis desenvolupat desenvolupats desenvolupau desenvolupava desenvolupaven desenvolupaves desenvolupe desenvolupem desenvolupen desenvolupes desenvolupessen desenvolupesses desenvolupessin desenvolupessis desenvolupeu desenvolupi desenvolupin desenvolupis desenvolupo desenvolupà desenvolupàrem desenvolupàreu desenvolupàs desenvolupàssem desenvolupàsseu desenvolupàssim desenvolupàssiu desenvolupàvem desenvolupàveu desenvolupés desenvolupéssem desenvolupésseu desenvolupéssim desenvolupéssiu desenvolupí occ sept val v
發展

desert /deˈzɛɾt/ n masc
沙漠
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
游行

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
慾望
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
醒悟

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ alg bal cent desitge desitgeguem desitgeguessa desitgeguessen desitgeguesses desitgegueu desitgegués desitgeguéssom desitgeguéssou desitgem desitgen desitges desitgessa desitgessen desitgesses desitgessi desitgessin desitgessis desitgeu desitgi desitgin desitgis desitgés desitgéssem desitgésseu desitgéssim desitgéssiu desitgí desitj desitja desitjada desitjades desitjaia desitjaien desitjaies desitjaieu desitjam desitjant desitjar desitjara desitjaran desitjarem desitjaren desitjares desitjareu desitjaria desitjarien desitjaries desitjariva desitjariven desitjarives desitjarà desitjaràs desitjaré desitjaríem desitjaríeu desitjarívem desitjaríveu desitjassen desitjasses desitjassin desitjassis desitjat desitjats desitjau desitjava desitjaven desitjaves desitjavi desitjavo desitjo desitjos desitjà desitjàiem desitjàrem desitjàreu desitjàs desitjàssem desitjàsseu desitjàssim desitjàssiu desitjàvem desitjàveu desitjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
慾望

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ alg bal desmai desmaia desmaiada desmaiades desmaiam desmaiant desmaiar desmaiara desmaiaran desmaiarem desmaiaren desmaiares desmaiareu desmaiaria desmaiarien desmaiaries desmaiarà desmaiaràs desmaiaré desmaiaríem desmaiaríeu desmaiassen desmaiasses desmaiassin desmaiassis desmaiat desmaiats desmaiau desmaiava desmaiaven desmaiaves desmaie desmaiem desmaien desmaies desmaiessen desmaiesses desmaiessin desmaiessis desmaieu desmaio desmaià desmaiàrem desmaiàreu desmaiàs desmaiàssem desmaiàsseu desmaiàssim desmaiàssiu desmaiàvem desmaiàveu desmaiés desmaiéssem desmaiésseu desmaiéssim desmaiéssiu desmaí desmaï desmaïn desmaïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
昏過去

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
混亂 進食障礙
Falta d'ordre.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
鬧鐘

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ alg ant bal cent despert desperta despertada despertades despertaia despertaien despertaies despertam despertant despertar despertara despertaran despertarem despertaren despertares despertareu despertaria despertarien despertaries despertariva despertariven despertarives despertarà despertaràs despertaré despertaríem despertaríeu despertarívem despertaríveu despertassen despertasses despertassin despertassis despertat despertats despertau despertava despertaven despertaves despertavi despertavo desperte desperteguem desperteguessa desperteguessen desperteguesses despertegueu despertegués desperteguéssom desperteguéssou despertem desperten despertes despertessa despertessen despertesses despertessi despertessin despertessis desperteu desperti despertin despertis desperto despertos desperts despertà despertàiem despertàieu despertàrem despertàreu despertàs despertàssem despertàsseu despertàssim despertàssiu despertàvem despertàvets despertàveu despertàvom despertés despertéssem despertésseu despertéssim despertéssiu despertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
喚醒
Fer treure del son.
醒
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
花费

desplaçament /des.pɫa.saˈmen/ /des.pɫa.saˈment/ /dəs.pɫə.səˈmen/ /dəs.pɫə.səˈment/ n masc
排水量
(petanca) Moviment del bolig o d'una bola situada sobre el camp de joc que es deu directament o indirectament a un llançament.

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
以后
més tard

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
蒸餾

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
目的地

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
斧頭 斧

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
技巧

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destrossa destrossada destrossades destrossam destrossant destrossar destrossara destrossaran destrossarem destrossaren destrossares destrossareu destrossaria destrossarien destrossaries destrossarà destrossaràs destrossaré destrossaríem destrossaríeu destrossassen destrossasses destrossassin destrossassis destrossat destrossats destrossau destrossava destrossaven destrossaves destrosse destrossem destrossen destrosses destrossessen destrossesses destrossessin destrossessis destrosseu destrossi destrossin destrossis destrosso destrossà destrossàrem destrossàreu destrossàs destrossàssem destrossàsseu destrossàssim destrossàssiu destrossàvem destrossàveu destrossés destrosséssem destrossésseu destrosséssim destrosséssiu destrossí destròs occ sept val v
銷毀

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
毀滅

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
銷毀

destí /desˈti/ n masc
命運
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ alg ant bal cent desxifr desxifra desxifrada desxifrades desxifraia desxifraien desxifraies desxifram desxifrant desxifrar desxifrara desxifraran desxifrarem desxifraren desxifrares desxifrareu desxifraria desxifrarien desxifraries desxifrariva desxifrariven desxifrarives desxifrarà desxifraràs desxifraré desxifraríem desxifraríeu desxifrarívem desxifraríveu desxifrassen desxifrasses desxifrassin desxifrassis desxifrat desxifrats desxifrau desxifrava desxifraven desxifraves desxifravi desxifravo desxifre desxifreguem desxifreguessa desxifreguessen desxifreguesses desxifregueu desxifregués desxifreguéssom desxifreguéssou desxifrem desxifren desxifres desxifressa desxifressen desxifresses desxifressi desxifressin desxifressis desxifreu desxifri desxifrin desxifris desxifro desxifros desxifrs desxifrà desxifràiem desxifràieu desxifràrem desxifràreu desxifràs desxifràssem desxifràsseu desxifràssim desxifràssiu desxifràvem desxifràvets desxifràveu desxifràvom desxifrés desxifréssem desxifrésseu desxifréssim desxifréssiu desxifrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
解碼

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
細節

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
偵探

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
决定性的
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
决定性的
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
十

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ n masc
欠

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ bal dec dega deguda degudes deguem deguen deguera degueren degueres degues deguessen deguesses deguessin deguessis degueu degui deguin deguis degut deguts degué deguérem deguéreu degués deguéssem deguésseu deguéssim deguéssiu deguí deu deuen deuran deure deurem deureu deuria deurien deuries deurà deuràs deuré deuríem deuríeu deus devem devent deveu devia devien devies devíem devíeu occ val v
欠
Tenir una obligació pendent amb algú altre.
Seguit d’infinitiu, ser probable o possible.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
人情債

dia /ˈdi.a/ n masc
天 日
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
日 天
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
糖尿病

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
魔鬼
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
恶魔 惡魔
Personificació del mal.

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
执事

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
橫膈膜

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
圖
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
方言

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
方言學 方言学

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
金剛石 钻石
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
投影片

diari n masc
報紙
Periòdic de notícies publicat cada dia.
日記
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
腹瀉

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
圖畫
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dibuix dibuixa dibuixada dibuixades dibuixam dibuixant dibuixar dibuixara dibuixaran dibuixarem dibuixaren dibuixares dibuixareu dibuixaria dibuixarien dibuixaries dibuixarà dibuixaràs dibuixaré dibuixaríem dibuixaríeu dibuixassen dibuixasses dibuixassin dibuixassis dibuixat dibuixats dibuixau dibuixava dibuixaven dibuixaves dibuixe dibuixem dibuixen dibuixes dibuixessen dibuixesses dibuixessin dibuixessis dibuixeu dibuixi dibuixin dibuixis dibuixo dibuixà dibuixàrem dibuixàreu dibuixàs dibuixàssem dibuixàsseu dibuixàssim dibuixàssiu dibuixàvem dibuixàveu dibuixés dibuixéssem dibuixésseu dibuixéssim dibuixéssiu dibuixí occ sept val v
畫

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
字典 词典
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

didal /diˈðaɫ/ n masc
顶针
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.
(pilota valenciana) Cadascun dels elements independents de l'equip d'un jugador de raspall destinats a protegir els dits del fregament.

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
飲食

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
诽谤

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
不一樣的 不同
Que no és igual.

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
差別 差

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
二合元音

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
擴散

difícil adj
难
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
尊嚴
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
星期四

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
使命
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
星期一

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
星期二

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
星期三

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
维度

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
辭職

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ bal dimiteix dimiteixen dimiteixes dimiteixi dimiteixin dimiteixis dimiteixo dimitesc dimitesqui dimitesquin dimitesquis dimitia dimitida dimitides dimitien dimities dimitiguem dimitigueu dimitim dimitint dimitir dimitira dimitiran dimitirem dimitiren dimitires dimitireu dimitiria dimitirien dimitiries dimitirà dimitiràs dimitiré dimitiríem dimitiríeu dimitisc dimitisca dimitisquen dimitisques dimitissen dimitisses dimitissin dimitissis dimitit dimitits dimitiu dimitix dimitixen dimitixes dimitixo dimití dimitíem dimitíeu dimitírem dimitíreu dimitís dimitíssem dimitísseu dimitíssim dimitíssiu n-occ occ sept val v
辞职

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) din dina dinada dinades dinam dinant dinar dinara dinaran dinarem dinaren dinares dinareu dinaria dinarien dinaries dinarà dinaràs dinaré dinaríem dinaríeu dinassen dinasses dinassin dinassis dinat dinats dinau dinava dinaven dinaves dine dinem dinen dines dinessen dinesses dinessin dinessis dineu dini dinin dinis dino dinà dinàrem dinàreu dinàs dinàssem dinàsseu dinàssim dinàssiu dinàvem dinàveu dinés dinéssem dinésseu dinéssim dinéssiu diní occ sept val v
吃午飯
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
朝代

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
錢

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
恐龙

dinou number
十九

dins /ˈdins/ adv
裡邊
A l'interior d'un espai delimitat.

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
文憑

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
存款
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
說
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
方向
Orientació que pren un desplaçament o moviment.
Departament d'un organisme que exerceix el lideratge.
Mecanisme d'un vehicle que permet al conductor el seu guiatge.

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
直接
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
校長 經理
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

disc dur n masc
硬盘

discurs /disˈkurs/ n masc
演說

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
討論 讨论

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
不調和

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
偽裝
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
失讀症

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ alg ant bal cent dispar dispara disparada disparades disparaia disparaien disparaies disparam disparant disparar disparara dispararan dispararem dispararen disparares disparareu dispararia dispararien dispararies disparariva disparariven dispararives dispararà dispararàs dispararé dispararíem dispararíeu dispararívem dispararíveu disparassen disparasses disparassin disparassis disparat disparats disparau disparava disparaven disparaves disparavi disparavo dispare dispareguem dispareguessa dispareguessen dispareguesses disparegueu disparegués dispareguéssom dispareguéssou disparem disparen dispares disparessa disparessen disparesses disparessi disparessin disparessis dispareu dispari disparin disparis disparo disparos dispars disparà disparàiem disparàieu disparàrem disparàreu disparàs disparàssem disparàsseu disparàssim disparàssiu disparàvem disparàvets disparàveu disparàvom disparés disparéssem disparésseu disparéssim disparéssiu disparí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
射

disprosi n masc
镝

dissabte /diˈsap.te/ n masc
星期六 周六

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseny dissenya dissenyada dissenyades dissenyam dissenyant dissenyar dissenyara dissenyaran dissenyarem dissenyaren dissenyares dissenyareu dissenyaria dissenyarien dissenyaries dissenyarà dissenyaràs dissenyaré dissenyaríem dissenyaríeu dissenyassen dissenyasses dissenyassin dissenyassis dissenyat dissenyats dissenyau dissenyava dissenyaven dissenyaves dissenye dissenyem dissenyen dissenyes dissenyessen dissenyesses dissenyessin dissenyessis dissenyeu dissenyi dissenyin dissenyis dissenyo dissenyà dissenyàrem dissenyàreu dissenyàs dissenyàssem dissenyàsseu dissenyàssim dissenyàssiu dissenyàvem dissenyàveu dissenyés dissenyéssem dissenyésseu dissenyéssim dissenyéssiu dissenyí occ sept val v
设计

disset number
十七

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ bal dissol dissolc dissoldran dissoldre dissoldrem dissoldreu dissoldria dissoldrien dissoldries dissoldrà dissoldràs dissoldré dissoldríem dissoldríeu dissolem dissolen dissolent dissoleu dissolga dissolguem dissolguen dissolguera dissolgueren dissolgueres dissolgues dissolguessen dissolguesses dissolguessin dissolguessis dissolgueu dissolgui dissolguin dissolguis dissolgué dissolguérem dissolguéreu dissolgués dissolguéssem dissolguésseu dissolguéssim dissolguéssiu dissolguí dissolia dissolien dissolies dissols dissolt dissolta dissoltes dissolts dissolíem dissolíeu occ val v
解散

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
解散

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
分別

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ alg ant bal centr distingeix distingeixa distingeixen distingeixes distingeixi distingeixin distingeixis distingeixo distingeixs distingesc distingesca distingesquen distingesques distingesqui distingesquin distingesquis distingia distingida distingides distingien distingies distingiguem distingiguera distingigueren distingigueres distingiguessen distingiguesses distingiguessin distingiguessis distingigueu distingigueva distingigueven distingigueves distingigué distingiguérem distingiguéreu distingigués distingiguéssem distingiguésseu distingiguéssim distingiguéssiu distingiguévem distingiguéveu distingim distingint distingir distingira distingiran distingirem distingiren distingires distingireu distingiria distingirien distingiries distingiriva distingiriven distingirives distingirà distingiràs distingiré distingiríem distingiríeu distingirívem distingiríveu distingisc distingisca distingisco distingiscos distingisquem distingisquen distingisques distingisqueu distingissa distingissen distingisses distingissi distingissin distingissis distingist distingit distingits distingiu distingiva distingiven distingives distingix distingixa distingixen distingixes distingixi distingixin distingixis distingixo distingixos distingí distingíem distingíets distingíeu distingírem distingíreu distingís distingíscon distingíssem distingísseu distingíssim distingíssiu distingíssom distingíssou distingívem distingíveu distingíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
區別
Diferenciar, discriminar.

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
分配

districte /disˈtrik.te/ /disˈtrik.tə/ n masc
区

distància /disˈtan.si.a/ n fem
距離
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.

dit n masc
手指
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
星期日 星期天

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
星期五

diversió n fem
玩

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
好玩

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
座右銘
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
外幣
Moneda estrangera.

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
除法

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
離婚

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
十八

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
對話 对话

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
直径

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
教區

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
天才
Talent innat per a fer una cosa.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
摺
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
博士
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
醫生
(formal, cortesia) metge

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
教條

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
文件

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
文档

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
紀錄片

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
海豚

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
定论

dol /ˈdɔɫ/ n masc
丧

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ bal dol dolc doldran doldre o doler doldrem doldreu doldria doldrien doldries doldrà doldràs doldré doldríem doldríeu dolem dolen dolent doleu dolga dolguda dolgudes dolguem dolguen dolguera dolgueren dolgueres dolgues dolguessen dolguesses dolguessin dolguessis dolgueu dolgui dolguin dolguis dolgut dolguts dolgué dolguérem dolguéreu dolgués dolguéssem dolguésseu dolguéssim dolguéssiu dolguí dolia dolien dolies dols dolíem dolíeu eiv v.cent val v
疼

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
壞
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
疼痛
Patiment, pena.

dolç adj masc
甜

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
婦女 女人
Persona del sexe femení.
女人
Muller, independentment de la situació legal.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
給 给
Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
多巴胺

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
銅鑼燒

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
睡覺 睡觉

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
卧室

dos number
二

dosi n fem
劑量

dot /ˈdɔt/ n masc
嫁妝
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
十二

drac n masc
龍 龙

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
德拉克馬
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
戲劇

drap /ˈdɾap/ n masc
抹布

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
右
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
直
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
法律
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
權利
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
右
Costat dret.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
毒品

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
德鲁伊教徒

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
關稅

dubni n masc
𨧀

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dubt dubta dubtada dubtades dubtam dubtant dubtar dubtara dubtaran dubtarem dubtaren dubtares dubtareu dubtaria dubtarien dubtaries dubtarà dubtaràs dubtaré dubtaríem dubtaríeu dubtassen dubtasses dubtassin dubtassis dubtat dubtats dubtau dubtava dubtaven dubtaves dubte dubtem dubten dubtes dubtessen dubtesses dubtessin dubtessis dubteu dubti dubtin dubtis dubto dubtà dubtàrem dubtàreu dubtàs dubtàssem dubtàsseu dubtàssim dubtàssiu dubtàvem dubtàveu dubtés dubtéssem dubtésseu dubtéssim dubtéssiu dubtí occ sept val v
懷疑
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
懷疑

duc n masc
公爵
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
公國
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
沙丘

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
硬
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
在

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dur dura durada durades duram durant durar durara duraran durarem duraren durares durareu duraria durarien duraries durarà duraràs duraré duraríem duraríeu durassen durasses durassin durassis durat durats durau durava duraven duraves dure durem duren dures duressen duresses duressin duressis dureu duri durin duris duro durà duràrem duràreu duràs duràssem duràsseu duràssim duràssiu duràvem duràveu durés duréssem durésseu duréssim duréssiu durí occ sept val v
延續

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
淋浴 淋浴器
Bany pres en una dutxa.

dàtil n masc
椰枣

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
十年
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
迷宮
Laberint com a joc.

déu n masc
神

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
溫順
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
元

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
甜甜圈
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
回聲

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
生態焦慮

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
经济学
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

edat /eˈðat/ n fem
一輩子
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
時代
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
建築

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
教育
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
有禮貌

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
效果

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ egípcia adj masc
埃及的
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
埃及人
Persona que habita o és originària d'Egipte.
埃及語
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
黑線鱈

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
自私

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
騍馬

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
工具 具
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
锿

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
群

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
電吹風

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
选举

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
電 电

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
電子學 电子学

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
电子

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
象 大象
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
典雅

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
挽歌

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
選擇
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
選舉
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
要素
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
元素
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
化學元素

ell /ˈɛʎ/ pronoun
他

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
她

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
她們

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
他們

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
橢圓

embalatge /em.baˈɫa.d͡ʒe/ /əm.bəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
包裝

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
拗口令
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
懷孕
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
水库

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
離合器

embriac /em.bɾiˈak/ embriaga adj masc
醉

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
醉態

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent eiv embruix embruixa embruixada embruixades embruixaia embruixaien embruixaies embruixam embruixant embruixar embruixara embruixaran embruixarem embruixaren embruixares embruixareu embruixaria embruixarien embruixaries embruixariva embruixariven embruixarives embruixarà embruixaràs embruixaré embruixaríem embruixaríeu embruixarívem embruixaríveu embruixassen embruixasses embruixassin embruixassis embruixat embruixats embruixau embruixava embruixaven embruixaves embruixavi embruixavo embruixe embruixeguem embruixeguessa embruixeguessen embruixeguesses embruixegueu embruixegués embruixeguéssom embruixeguéssou embruixem embruixen embruixes embruixessa embruixessen embruixesses embruixessi embruixessin embruixessis embruixeu embruixi embruixin embruixis embruixo embruixos embruixs embruixà embruixàiem embruixàieu embruixàrem embruixàreu embruixàs embruixàssem embruixàsseu embruixàssim embruixàssiu embruixàvem embruixàvets embruixàveu embruixàvom embruixés embruixéssem embruixésseu embruixéssim embruixéssiu embruixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
施魔法於

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
漏斗
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
緊急事故
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
埃米尔

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
感情

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ n masc
绘文字

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
吞

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
同理心

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ alg ant bal cent eiv empent empenta empentada empentades empentaia empentaien empentaies empentam empentant empentar empentara empentaran empentarem empentaren empentares empentareu empentaria empentarien empentaries empentariva empentariven empentarives empentarà empentaràs empentaré empentaríem empentaríeu empentarívem empentaríveu empentassen empentasses empentassin empentassis empentat empentats empentau empentava empentaven empentaves empentavi empentavo empente empenteguem empenteguessa empenteguessen empenteguesses empentegueu empentegués empenteguéssom empenteguéssou empentem empenten empentes empentessa empentessen empentesses empentessi empentessin empentessis empenteu empenti empentin empentis empento empentos empents empentà empentàiem empentàieu empentàrem empentàreu empentàs empentàssem empentàsseu empentàssim empentàssiu empentàvem empentàvets empentàveu empentàvom empentés empentéssem empentésseu empentéssim empentéssiu empentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
推
Donar una empenta.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
皇帝
Cap d'un imperi.
箭鱼
(peixos) Peix teleosti de la família dels xífids, amb el maxil·lar prolongat en forma d’espasa, fort i ràpid i de costums pelàgics (Xiphias gladius).

empitjorar /am.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾaɾ/ /əm.pi.d͡ʒoˈɾa/ /əm.pi.d͡ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empitjor empitjora empitjorada empitjorades empitjoram empitjorant empitjorar empitjorara empitjoraran empitjorarem empitjoraren empitjorares empitjorareu empitjoraria empitjorarien empitjoraries empitjorarà empitjoraràs empitjoraré empitjoraríem empitjoraríeu empitjorassen empitjorasses empitjorassin empitjorassis empitjorat empitjorats empitjorau empitjorava empitjoraven empitjoraves empitjore empitjorem empitjoren empitjores empitjoressen empitjoresses empitjoressin empitjoressis empitjoreu empitjori empitjorin empitjoris empitjoro empitjorà empitjoràrem empitjoràreu empitjoràs empitjoràssem empitjoràsseu empitjoràssim empitjoràssiu empitjoràvem empitjoràveu empitjorés empitjoréssem empitjorésseu empitjoréssim empitjoréssiu empitjorí occ sept val v
惡化

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
指紋

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
事業

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
徒刑

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ bal empenc empenguem empengueren empengueres empenguessin empenguessis empengueu empengui empenguin empenguis empengué empenguérem empenguéreu empengués empenguéssim empenguéssiu empenguí empeny empenya empenyem empenyen empenyent empenyera empenyeran empenyerem empenyeren empenyeres empenyereu empenyeria empenyerien empenyeries empenyerà empenyeràs empenyeré empenyeríem empenyeríeu empenyes empenyessen empenyesses empenyessin empenyessis empenyeu empenyi empenyia empenyien empenyies empenyin empenyis empenyo empenys empenyé empenyérem empenyéreu empenyés empenyéssem empenyésseu empenyéssim empenyéssiu empenyí empenyíem empenyíeu empesa empeses empesos empènyer empès empés occ sept val v
推
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

en resum /en.reˈzum/ adv
总而言之

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enamor enamora enamorada enamorades enamoram enamorant enamorar enamorara enamoraran enamorarem enamoraren enamorares enamorareu enamoraria enamorarien enamoraries enamorarà enamoraràs enamoraré enamoraríem enamoraríeu enamorassen enamorasses enamorassin enamorassis enamorat enamorats enamorau enamorava enamoraven enamoraves enamore enamorem enamoren enamores enamoressen enamoresses enamoressin enamoressis enamoreu enamori enamorin enamoris enamoro enamorà enamoràrem enamoràreu enamoràs enamoràssem enamoràsseu enamoràssim enamoràssiu enamoràvem enamoràveu enamorés enamoréssem enamorésseu enamoréssim enamoréssiu enamorí occ sept val v
愛上
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent eiv encaix encaixa encaixada encaixades encaixaia encaixaien encaixaies encaixam encaixant encaixar encaixara encaixaran encaixarem encaixaren encaixares encaixareu encaixaria encaixarien encaixaries encaixariva encaixariven encaixarives encaixarà encaixaràs encaixaré encaixaríem encaixaríeu encaixarívem encaixaríveu encaixassen encaixasses encaixassin encaixassis encaixat encaixats encaixau encaixava encaixaven encaixaves encaixavi encaixavo encaixe encaixeguem encaixeguessa encaixeguessen encaixeguesses encaixegueu encaixegués encaixeguéssom encaixeguéssou encaixem encaixen encaixes encaixessa encaixessen encaixesses encaixessi encaixessin encaixessis encaixeu encaixi encaixin encaixis encaixo encaixos encaixs encaixà encaixàiem encaixàieu encaixàrem encaixàreu encaixàs encaixàssem encaixàsseu encaixàssim encaixàssiu encaixàvem encaixàvets encaixàveu encaixàvom encaixés encaixéssem encaixésseu encaixéssim encaixéssiu encaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
適合
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
咒語

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
還

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
點火
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
打火機

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
香

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
萵苣 莴苣
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
百科全书

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
铁砧
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
Os de l'oïda de molts vertebrats.

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ n masc
次日

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
謎語

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
心内膜炎

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
插頭
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

endomicoriza /en.do.mi.koˈri.za/ /ən.do.mi.koˈri.zə/ /ən.du.mi.kuˈri.zə/ n fem
内生菌根

enemic /e.neˈmik/ n masc
敵人 敌人

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
能 能量

energia renovable n fem
可再生能源

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfons enfonsa enfonsada enfonsades enfonsam enfonsant enfonsar enfonsara enfonsaran enfonsarem enfonsaren enfonsares enfonsareu enfonsaria enfonsarien enfonsaries enfonsarà enfonsaràs enfonsaré enfonsaríem enfonsaríeu enfonsassen enfonsasses enfonsassin enfonsassis enfonsat enfonsats enfonsau enfonsava enfonsaven enfonsaves enfonse enfonsem enfonsen enfonses enfonsessen enfonsesses enfonsessin enfonsessis enfonseu enfonsi enfonsin enfonsis enfonso enfonsà enfonsàrem enfonsàreu enfonsàs enfonsàssem enfonsàsseu enfonsàssim enfonsàssiu enfonsàvem enfonsàveu enfonsés enfonséssem enfonsésseu enfonséssim enfonséssiu enfonsí occ sept val v
沉
Posar, fer anar, al fons.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
騙局

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engany enganya enganyada enganyades enganyam enganyant enganyar enganyara enganyaran enganyarem enganyaren enganyares enganyareu enganyaria enganyarien enganyaries enganyarà enganyaràs enganyaré enganyaríem enganyaríeu enganyassen enganyasses enganyassin enganyassis enganyat enganyats enganyau enganyava enganyaven enganyaves enganye enganyem enganyen enganyes enganyessen enganyesses enganyessin enganyessis enganyeu enganyi enganyin enganyis enganyo enganyà enganyàrem enganyàreu enganyàs enganyàssem enganyàsseu enganyàssim enganyàssiu enganyàvem enganyàveu enganyés enganyéssem enganyésseu enganyéssim enganyéssiu enganyí occ sept val v
欺騙

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
工兵

enigma n masc
謎

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enlair enlaira enlairada enlairades enlairam enlairant enlairar enlairara enlairaran enlairarem enlairaren enlairares enlairareu enlairaria enlairarien enlairaries enlairarà enlairaràs enlairaré enlairaríem enlairaríeu enlairassen enlairasses enlairassin enlairassis enlairat enlairats enlairau enlairava enlairaven enlairaves enlaire enlairem enlairen enlaires enlairessen enlairesses enlairessin enlairessis enlaireu enlairi enlairin enlairis enlairo enlairà enlairàrem enlairàreu enlairàs enlairàssem enlairàsseu enlairàssim enlairàssiu enlairàvem enlairàveu enlairés enlairéssem enlairésseu enlairéssim enlairéssiu enlairí occ sept val v
起飛

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
民意測驗

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
後面的

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
實體
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ alg ant bal cent eiv ensarron ensarrona ensarronada ensarronades ensarronaia ensarronaien ensarronaies ensarronam ensarronant ensarronar ensarronara ensarronaran ensarronarem ensarronaren ensarronares ensarronareu ensarronaria ensarronarien ensarronaries ensarronariva ensarronariven ensarronarives ensarronarà ensarronaràs ensarronaré ensarronaríem ensarronaríeu ensarronarívem ensarronaríveu ensarronassen ensarronasses ensarronassin ensarronassis ensarronat ensarronats ensarronau ensarronava ensarronaven ensarronaves ensarronavi ensarronavo ensarrone ensarroneguem ensarroneguessa ensarroneguessen ensarroneguesses ensarronegueu ensarronegués ensarroneguéssom ensarroneguéssou ensarronem ensarronen ensarrones ensarronessa ensarronessen ensarronesses ensarronessi ensarronessin ensarronessis ensarroneu ensarroni ensarronin ensarronis ensarrono ensarronos ensarrons ensarronà ensarronàiem ensarronàieu ensarronàrem ensarronàreu ensarronàs ensarronàssem ensarronàsseu ensarronàssim ensarronàssiu ensarronàvem ensarronàvets ensarronàveu ensarronàvom ensarronés ensarronéssem ensarronésseu ensarronéssim ensarronéssiu ensarroní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
欺骗
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
听得懂
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ adv
全部

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enterr enterra enterrada enterrades enterram enterrant enterrar enterrara enterraran enterrarem enterraren enterrares enterrareu enterraria enterrarien enterraries enterrarà enterraràs enterraré enterraríem enterraríeu enterrassen enterrasses enterrassin enterrassis enterrat enterrats enterrau enterrava enterraven enterraves enterre enterrem enterren enterres enterressen enterresses enterressin enterressis enterreu enterri enterrin enterris enterro enterrà enterràrem enterràreu enterràs enterràssem enterràsseu enterràssim enterràssiu enterràvem enterràveu enterrés enterréssem enterrésseu enterréssim enterréssiu enterrí occ sept val v
掩埋

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
物

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
入口 门口
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entr entra entrada entrades entram entrant entrar entrara entraran entrarem entraren entrares entrareu entraria entrarien entraries entrarà entraràs entraré entraríem entraríeu entrassen entrasses entrassin entrassis entrat entrats entrau entrava entraven entraves entre entrem entren entres entressen entresses entressin entressis entreu entri entrin entris entro entrà entràrem entràreu entràs entràssem entràsseu entràssim entràssiu entràvem entràveu entrés entréssem entrésseu entréssim entréssiu entrí occ sept val v
進入
Passar de fora cap endins.

entrecot /en.tɾeˈkɔt/ /ən.tɾəˈkɔt/ n masc
排骨肉

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
教練

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
三明治

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
走訪

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
熱情

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enutge enutgem enutgen enutges enutgessen enutgesses enutgessin enutgessis enutgeu enutgi enutgin enutgis enutgés enutgéssem enutgésseu enutgéssim enutgéssiu enutgí enutj enutja enutjada enutjades enutjam enutjant enutjar enutjara enutjaran enutjarem enutjaren enutjares enutjareu enutjaria enutjarien enutjaries enutjarà enutjaràs enutjaré enutjaríem enutjaríeu enutjassen enutjasses enutjassin enutjassis enutjat enutjats enutjau enutjava enutjaven enutjaves enutjo enutjà enutjàrem enutjàreu enutjàs enutjàssem enutjàsseu enutjàssim enutjàssiu enutjàvem enutjàveu occ sept val v
生气
(pronominal) Sentir enuig

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
妒嫉
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envege envegem envegen enveges envegessen envegesses envegessin envegessis envegeu envegi envegin envegis envegés envegéssem envegésseu envegéssim envegéssiu envegí enveig enveja envejada envejades envejam envejant envejar envejara envejaran envejarem envejaren envejares envejareu envejaria envejarien envejaries envejarà envejaràs envejaré envejaríem envejaríeu envejassen envejasses envejassin envejassis envejat envejats envejau envejava envejaven envejaves envejo envejà envejàrem envejàreu envejàs envejàssem envejàsseu envejàssim envejàssiu envejàvem envejàveu occ sept val v
羡慕

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
嫉妒的

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
老化

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ alg ant bal cent eiv envernissa envernissada envernissades envernissaia envernissaien envernissaies envernissam envernissant envernissar envernissara envernissaran envernissarem envernissaren envernissares envernissareu envernissaria envernissarien envernissaries envernissariva envernissariven envernissarives envernissarà envernissaràs envernissaré envernissaríem envernissaríeu envernissarívem envernissaríveu envernissassen envernissasses envernissassin envernissassis envernissat envernissats envernissau envernissava envernissaven envernissaves envernissavi envernissavo envernisse envernisseguem envernisseguessa envernisseguessen envernisseguesses envernissegueu envernissegués envernisseguéssom envernisseguéssou envernissem envernissen envernisses envernissessa envernissessen envernissesses envernissessi envernissessin envernissessis envernisseu envernissi envernissin envernissis envernisso envernissos envernissà envernissàiem envernissàieu envernissàrem envernissàreu envernissàs envernissàssem envernissàsseu envernissàssim envernissàssiu envernissàvem envernissàvets envernissàveu envernissàvom envernissés envernisséssem envernissésseu envernisséssim envernisséssiu envernissí envernís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
塗漆

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
思鄉

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
震中

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
流行病学

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
流行病

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
羊癲瘋

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
事件

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
知识论

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
上皮

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
分点

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
團隊
Grup de persones organitzat.
設備
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
行李

erbi n masc
铒

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
刺蝟 刺猬

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
白鼬
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
錯誤
Equivocació, incorrecció.

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ alg ant bal cent eiv eruct eructa eructada eructades eructaia eructaien eructaies eructam eructant eructar eructara eructaran eructarem eructaren eructares eructareu eructaria eructarien eructaries eructariva eructariven eructarives eructarà eructaràs eructaré eructaríem eructaríeu eructarívem eructaríveu eructassen eructasses eructassin eructassis eructat eructats eructau eructava eructaven eructaves eructavi eructavo eructe eructeguem eructeguessa eructeguessen eructeguesses eructegueu eructegués eructeguéssom eructeguéssou eructem eructen eructes eructessa eructessen eructesses eructessi eructessin eructessis eructeu eructi eructin eructis eructo eructos eructs eructà eructàiem eructàieu eructàrem eructàreu eructàs eructàssem eructàsseu eructàssim eructàssiu eructàvem eructàvets eructàveu eructàvom eructés eructéssem eructésseu eructéssim eructéssiu eructí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
打嗝

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
毛毛蟲

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
噴發

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
黑莓

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
草稿

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esborr esborra esborrada esborrades esborram esborrant esborrar esborrara esborraran esborrarem esborraren esborrares esborrareu esborraria esborrarien esborraries esborrarà esborraràs esborraré esborraríem esborraríeu esborrassen esborrasses esborrassin esborrassis esborrat esborrats esborrau esborrava esborraven esborraves esborre esborrem esborren esborres esborressen esborresses esborressin esborressis esborreu esborri esborrin esborris esborro esborrà esborràrem esborràreu esborràs esborràssem esborràsseu esborràssim esborràssiu esborràvem esborràveu esborrés esborréssem esborrésseu esborréssim esborréssiu esborrí occ sept val v
拭除
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbrina esbrinada esbrinades esbrinam esbrinant esbrinar esbrinara esbrinaran esbrinarem esbrinaren esbrinares esbrinareu esbrinaria esbrinarien esbrinaries esbrinarà esbrinaràs esbrinaré esbrinaríem esbrinaríeu esbrinassen esbrinasses esbrinassin esbrinassis esbrinat esbrinats esbrinau esbrinava esbrinaven esbrinaves esbrine esbrinem esbrinen esbrines esbrinessen esbrinesses esbrinessin esbrinessis esbrineu esbrini esbrinin esbrinis esbrino esbrinà esbrinàrem esbrinàreu esbrinàs esbrinàssem esbrinàsseu esbrinàssim esbrinàssiu esbrinàvem esbrinàveu esbrinés esbrinéssem esbrinésseu esbrinéssim esbrinéssiu esbriní esbrín occ sept val v
猜測
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
国际象棋

escac i mat n masc
将杀

escacs /esˈkaks/ n masc
西洋棋 國際象棋
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escaiola /as.kaˈjɔ.ɫɛ/ /es.kaˈjɔ.ɫa/ /es.kaˈjɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈjɔ.ɫə/ n fem
金絲雀虉草
Planta de la família de les gramínies amb fruits emprats com a aliment per als ocells de gàbia (Phalaris canariensis).

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
樓梯 楼梯
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
音階
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
尺度
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ alg ant bal cent eiv escal escala escalada escalades escalaia escalaien escalaies escalam escalant escalar escalara escalaran escalarem escalaren escalares escalareu escalaria escalarien escalaries escalariva escalariven escalarives escalarà escalaràs escalaré escalaríem escalaríeu escalarívem escalaríveu escalassen escalasses escalassin escalassis escalat escalats escalau escalava escalaven escalaves escalavi escalavo escale escaleguem escaleguessa escaleguessen escaleguesses escalegueu escalegués escaleguéssom escaleguéssou escalem escalen escales escalessa escalessen escalesses escalessi escalessin escalessis escaleu escali escalin escalis escalo escalos escals escalà escalàiem escalàieu escalàrem escalàreu escalàs escalàssem escalàsseu escalàssim escalàssiu escalàvem escalàvets escalàveu escalàvom escalés escaléssem escalésseu escaléssim escaléssiu escalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
登

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escalf escalfa escalfada escalfades escalfam escalfant escalfar escalfara escalfaran escalfarem escalfaren escalfares escalfareu escalfaria escalfarien escalfaries escalfarà escalfaràs escalfaré escalfaríem escalfaríeu escalfassen escalfasses escalfassin escalfassis escalfat escalfats escalfau escalfava escalfaven escalfaves escalfe escalfem escalfen escalfes escalfessen escalfesses escalfessin escalfessis escalfeu escalfi escalfin escalfis escalfo escalfà escalfàrem escalfàreu escalfàs escalfàssem escalfàsseu escalfàssim escalfàssiu escalfàvem escalfàveu escalfés escalféssem escalfésseu escalféssim escalféssiu escalfí occ sept val v
加热
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
火葱
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escandi /əsˈkan.di/ n masc
钪

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escanege escanegem escanegen escaneges escanegessen escanegesses escanegessin escanegessis escanegeu escanegi escanegin escanegis escanegés escanegéssem escanegésseu escanegéssim escanegéssiu escanegí escaneig escaneja escanejada escanejades escanejam escanejant escanejar escanejara escanejaran escanejarem escanejaren escanejares escanejareu escanejaria escanejarien escanejaries escanejarà escanejaràs escanejaré escanejaríem escanejaríeu escanejassen escanejasses escanejassin escanejassis escanejat escanejats escanejau escanejava escanejaven escanejaves escanejo escanejà escanejàrem escanejàreu escanejàs escanejàssem escanejàsseu escanejàssim escanejàssiu escanejàvem escanejàveu occ sept val v
扫描

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ alg ant bal cent eiv escap escapa escapada escapades escapaia escapaien escapaies escapam escapant escapar escapara escaparan escaparem escaparen escapares escapareu escaparia escaparien escaparies escapariva escapariven escaparives escaparà escaparàs escaparé escaparíem escaparíeu escaparívem escaparíveu escapassen escapasses escapassin escapassis escapat escapats escapau escapava escapaven escapaves escapavi escapavo escape escapeguem escapeguessa escapeguessen escapeguesses escapegueu escapegués escapeguéssom escapeguéssou escapem escapen escapes escapessa escapessen escapesses escapessi escapessin escapessis escapeu escapi escapin escapis escapo escapos escaps escapà escapàiem escapàieu escapàrem escapàreu escapàs escapàssem escapàsseu escapàssim escapàssiu escapàvem escapàvets escapàveu escapàvom escapés escapéssem escapésseu escapéssim escapéssiu escapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
逃生

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
甲蟲 甲虫

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ bal escarneix escarneixen escarneixes escarneixi escarneixin escarneixis escarneixo escarnesc escarnesqui escarnesquin escarnesquis escarnia escarnida escarnides escarnien escarnies escarniguem escarnigueu escarnim escarnint escarnir escarnira escarniran escarnirem escarniren escarnires escarnireu escarniria escarnirien escarniries escarnirà escarniràs escarniré escarniríem escarniríeu escarnisc escarnisca escarnisquen escarnisques escarnissen escarnisses escarnissin escarnissis escarnit escarnits escarniu escarnix escarnixen escarnixes escarnixo escarní escarníem escarníeu escarnírem escarníreu escarnís escarníssem escarnísseu escarníssim escarníssiu n-occ occ sept val v
嘲笑

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
鱗

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
景色

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
舞臺

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esclat esclata esclatada esclatades esclatam esclatant esclatar esclatara esclataran esclatarem esclataren esclatares esclatareu esclataria esclatarien esclataries esclatarà esclataràs esclataré esclataríem esclataríeu esclatassen esclatasses esclatassin esclatassis esclatat esclatats esclatau esclatava esclataven esclataves esclate esclatem esclaten esclates esclatessen esclatesses esclatessin esclatessis esclateu esclati esclatin esclatis esclato esclatà esclatàrem esclatàreu esclatàs esclatàssem esclatàsseu esclatàssim esclatàssiu esclatàvem esclatàveu esclatés esclatéssem esclatésseu esclatéssim esclatéssiu esclatí occ sept val v
爆裂
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
奴隸
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
硬化

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
木鞋
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
學校 学校
Col·legi, establiment per aprendre.

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
輔祭

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
聽

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
掃帚
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
垃圾
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
吐痰
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
蠍子

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
樹皮
Part exterior del tronc dels arbres.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
作家

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
文字
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
寫 写

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
陰囊

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
雕塑

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
泡沫

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
牙簽

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
龙纹蝰
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
盾
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
席位
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
球體 球面

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
斯芬克斯

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
努力

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ alg ant bal cent eiv esgarrap esgarrapa esgarrapada esgarrapades esgarrapaia esgarrapaien esgarrapaies esgarrapam esgarrapant esgarrapar esgarrapara esgarraparan esgarraparem esgarraparen esgarrapares esgarrapareu esgarraparia esgarraparien esgarraparies esgarrapariva esgarrapariven esgarraparives esgarraparà esgarraparàs esgarraparé esgarraparíem esgarraparíeu esgarraparívem esgarraparíveu esgarrapassen esgarrapasses esgarrapassin esgarrapassis esgarrapat esgarrapats esgarrapau esgarrapava esgarrapaven esgarrapaves esgarrapavi esgarrapavo esgarrape esgarrapeguem esgarrapeguessa esgarrapeguessen esgarrapeguesses esgarrapegueu esgarrapegués esgarrapeguéssom esgarrapeguéssou esgarrapem esgarrapen esgarrapes esgarrapessa esgarrapessen esgarrapesses esgarrapessi esgarrapessin esgarrapessis esgarrapeu esgarrapi esgarrapin esgarrapis esgarrapo esgarrapos esgarraps esgarrapà esgarrapàiem esgarrapàieu esgarrapàrem esgarrapàreu esgarrapàs esgarrapàssem esgarrapàsseu esgarrapàssim esgarrapàssiu esgarrapàvem esgarrapàvets esgarrapàveu esgarrapàvom esgarrapés esgarrapéssem esgarrapésseu esgarrapéssim esgarrapéssiu esgarrapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
抓

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
階

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
教堂 教會
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
击剑

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
斯洛維尼亞語
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
斯洛維尼亞語
Natural d'Eslovènia.
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
琺瑯

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv esmol esmola esmolada esmolades esmolaia esmolaien esmolaies esmolam esmolant esmolar esmolara esmolaran esmolarem esmolaren esmolares esmolareu esmolaria esmolarien esmolaries esmolariva esmolariven esmolarives esmolarà esmolaràs esmolaré esmolaríem esmolaríeu esmolarívem esmolaríveu esmolassen esmolasses esmolassin esmolassis esmolat esmolats esmolau esmolava esmolaven esmolaves esmolavi esmolavo esmole esmoleguem esmoleguessa esmoleguessen esmoleguesses esmolegueu esmolegués esmoleguéssom esmoleguéssou esmolem esmolen esmoles esmolessa esmolessen esmolesses esmolessi esmolessin esmolessis esmoleu esmoli esmolin esmolis esmolo esmolos esmols esmolà esmolàiem esmolàieu esmolàrem esmolàreu esmolàs esmolàssem esmolàsseu esmolàssim esmolàssiu esmolàvem esmolàvets esmolàveu esmolàvom esmolés esmoléssem esmolésseu esmoléssim esmoléssiu esmolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
削尖

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
早飯
El primer menjar del dia.

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
空間的

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
意粉

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
空間
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
空間 太空
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
稻草人

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ alg ant bal cent eiv espant espanta espantada espantades espantaia espantaien espantaies espantam espantant espantar espantara espantaran espantarem espantaren espantares espantareu espantaria espantarien espantaries espantariva espantariven espantarives espantarà espantaràs espantaré espantaríem espantaríeu espantarívem espantaríveu espantassen espantasses espantassin espantassis espantat espantats espantau espantava espantaven espantaves espantavi espantavo espante espanteguem espanteguessa espanteguessen espanteguesses espantegueu espantegués espanteguéssom espanteguéssou espantem espanten espantes espantessa espantessen espantesses espantessi espantessin espantessis espanteu espanti espantin espantis espanto espantos espants espantà espantàiem espantàieu espantàrem espantàreu espantàs espantàssem espantàsseu espantàssim espantàssiu espantàvem espantàvets espantàveu espantàvom espantés espantéssem espantésseu espantéssim espantéssiu espantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
嚇唬

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
西班牙的
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
西班牙的
Habitant o nadiu d'Espanya.
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
劍 剑
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
肩

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
特別的

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
家

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
特地

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
表演

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
光谱

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
蠟燭

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
世界语 世界語
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
希望

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
等 等待
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
希望
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
精神
Part no material de la persona, ànima.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
馬刺

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
間諜

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espia espiada espiades espiam espiant espiar espiara espiaran espiarem espiaren espiares espiareu espiaria espiarien espiaries espiarà espiaràs espiaré espiaríem espiaríeu espiassen espiasses espiassin espiassis espiat espiats espiau espiava espiaven espiaves espie espiem espien espies espiessen espiesses espiessin espiessis espieu espii espio espià espiàrem espiàreu espiàs espiàssem espiàsseu espiàssim espiàssiu espiàvem espiàveu espiés espiéssem espiésseu espiéssim espiéssiu espií espiï espiïn espiïs occ sept val v
暗中偵察

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
门镜

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
穗

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
刺
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
菠菜

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
牛背鹭

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
海綿

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
孢子

esport /esˈpɔɾt/ n masc
運動

esport de pilota n masc
球類運動

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
火花
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
蘆筍

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
鍋鏟

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
香料

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
種類

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
薰衣草

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
劇情透露

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
戰隊

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
骨骼
Conjunt dels ossos d'un animal, en especial els de les persones.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
背部 背

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
誘餌

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
裂縫
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
左
Costat esquerre.

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
惯用左手的
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
素描

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esquia esquiada esquiades esquiam esquiant esquiar esquiara esquiaran esquiarem esquiaren esquiares esquiareu esquiaria esquiarien esquiaries esquiarà esquiaràs esquiaré esquiaríem esquiaríeu esquiassen esquiasses esquiassin esquiassis esquiat esquiats esquiau esquiava esquiaven esquiaves esquie esquiem esquien esquies esquiessen esquiesses esquiessin esquiessis esquieu esquii esquio esquià esquiàrem esquiàreu esquiàs esquiàssem esquiàsseu esquiàssim esquiàssiu esquiàvem esquiàveu esquiés esquiéssem esquiésseu esquiéssim esquiéssiu esquií esquiï esquiïn esquiïs occ sept val v
滑雪

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ alg ant bal cent eiv esquil esquila esquilada esquilades esquilaia esquilaien esquilaies esquilam esquilant esquilar esquilara esquilaran esquilarem esquilaren esquilares esquilareu esquilaria esquilarien esquilaries esquilariva esquilariven esquilarives esquilarà esquilaràs esquilaré esquilaríem esquilaríeu esquilarívem esquilaríveu esquilassen esquilasses esquilassin esquilassis esquilat esquilats esquilau esquilava esquilaven esquilaves esquilavi esquilavo esquile esquileguem esquileguessa esquileguessen esquileguesses esquilegueu esquilegués esquileguéssom esquileguéssou esquilem esquilen esquiles esquilessa esquilessen esquilesses esquilessi esquilessin esquilessis esquileu esquili esquilin esquilis esquilo esquilos esquils esquilà esquilàiem esquilàieu esquilàrem esquilàreu esquilàs esquilàssem esquilàsseu esquilàssim esquilàssiu esquilàvem esquilàvets esquilàveu esquilàvom esquilés esquiléssem esquilésseu esquiléssim esquiléssiu esquilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
剪斷

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
扭傷

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
松鼠
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
工賊
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
片岩

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquiu esquiv esquiva esquivada esquivades esquivam esquivant esquivar esquivara esquivaran esquivarem esquivaren esquivares esquivareu esquivaria esquivarien esquivaries esquivarà esquivaràs esquivaré esquivaríem esquivaríeu esquivassen esquivasses esquivassin esquivassis esquivat esquivats esquivau esquivava esquivaven esquivaves esquive esquivem esquiven esquives esquivessen esquivesses esquivessin esquivessis esquiveu esquivi esquivin esquivis esquivo esquivà esquivàrem esquivàreu esquivàs esquivàssem esquivàsseu esquivàssim esquivàssiu esquivàvem esquivàveu esquivés esquivéssem esquivésseu esquivéssim esquivéssiu esquiví occ sept val v
避免

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
精神分裂症

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
滑雪运动

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
本质

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
本质
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
東

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
馬厩
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
馬厩
(per extensió) Lloc brut.

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ bal estableix estableixen estableixes estableixi estableixin estableixis estableixo establert establerta establertes establerts establesc establesqui establesquin establesquis establia establida establides establien establies establiguem establigueu establim establint establir establira establiran establirem establiren establires establireu establiria establirien establiries establirà establiràs establiré establiríem establiríeu establisc establisca establisquen establisques establissen establisses establissin establissis establit establits establiu establix establixen establixes establixo establí establíem establíeu establírem establíreu establís establíssem establísseu establíssim establíssiu n-occ occ sept val v
建立
Fundar o crear alguna cosa.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
站
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
季 季节
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
體育場
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
階段
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
統計學家

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
詭計

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ alg ant bal cent eiv estaf estafa estafada estafades estafaia estafaien estafaies estafam estafant estafar estafara estafaran estafarem estafaren estafares estafareu estafaria estafarien estafaries estafariva estafariven estafarives estafarà estafaràs estafaré estafaríem estafaríeu estafarívem estafaríveu estafassen estafasses estafassin estafassis estafat estafats estafau estafava estafaven estafaves estafavi estafavo estafe estafeguem estafeguessa estafeguessen estafeguesses estafegueu estafegués estafeguéssom estafeguéssou estafem estafen estafes estafessa estafessen estafesses estafessi estafessin estafessis estafeu estafi estafin estafis estafo estafos estafs estafà estafàiem estafàieu estafàrem estafàreu estafàs estafàssem estafàsseu estafàssim estafàssiu estafàvem estafàvets estafàveu estafàvom estafés estaféssem estafésseu estaféssim estaféssiu estafí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
詐取
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ n fem
钟乳石

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
節約

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ alg bal eiv estalvia estalviada estalviades estalviam estalviant estalviar estalviara estalviaran estalviarem estalviaren estalviares estalviareu estalviaria estalviarien estalviaries estalviarà estalviaràs estalviaré estalviaríem estalviaríeu estalviassen estalviasses estalviassin estalviassis estalviat estalviats estalviau estalviava estalviaven estalviaves estalvie estalviem estalvien estalvies estalviessen estalviesses estalviessin estalviessis estalvieu estalvii estalvio estalvià estalviàrem estalviàreu estalviàs estalviàssem estalviàsseu estalviàssim estalviàssiu estalviàvem estalviàveu estalviés estalviéssem estalviésseu estalviéssim estalviéssiu estalvií estalviï estalviïn estalviïs nota 1 occ sept v.cent val v
節省

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
池塘
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
錫 锡
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estar /asˈta/ /asˈtaɾ/ /esˈta/ /esˈtaɾ/ /əsˈta/ Notes: (1) en usos pronominals alg bal estada estades estam estan estant estar estaran estarem estareu estaria estarien estaries estarà estaràs estaré estaríem estaríeu estat estats estau estava estaven estaves estem esteu estic estiga estiguem estiguen estiguera estigueren estigueres estigues estiguessen estiguesses estiguessin estiguessis estigueu estigui estiguin estiguis estigué estiguérem estiguéreu estigués estiguéssem estiguésseu estiguéssim estiguéssiu estiguí està estàs estàvem estàveu mall occ val val (1) v
在
Ser-hi en un assumpte.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
狀態 國家
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
恆星
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
草原
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

estereotipar /esˌte.ɾe.o.tiˈpa/ /esˌte.ɾe.o.tiˈpaɾ/ /əsˌtɛ.ɾə.o.tiˈpa/ /əsˌtɛ.ɾə.u.tiˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estereotip estereotipa estereotipada estereotipades estereotipam estereotipant estereotipar estereotipara estereotiparan estereotiparem estereotiparen estereotipares estereotipareu estereotiparia estereotiparien estereotiparies estereotiparà estereotiparàs estereotiparé estereotiparíem estereotiparíeu estereotipassen estereotipasses estereotipassin estereotipassis estereotipat estereotipats estereotipau estereotipava estereotipaven estereotipaves estereotipe estereotipem estereotipen estereotipes estereotipessen estereotipesses estereotipessin estereotipessis estereotipeu estereotipi estereotipin estereotipis estereotipo estereotipà estereotipàrem estereotipàreu estereotipàs estereotipàssem estereotipàsseu estereotipàssim estereotipàssiu estereotipàvem estereotipàveu estereotipés estereotipéssem estereotipésseu estereotipéssim estereotipéssiu estereotipí occ sept val v
以刻板印象为特征
Carregar (cert grup) d'un estereotip.

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esterilitz esterilitza esterilitzada esterilitzades esterilitzam esterilitzant esterilitzar esterilitzara esterilitzaran esterilitzarem esterilitzaren esterilitzares esterilitzareu esterilitzaria esterilitzarien esterilitzaries esterilitzarà esterilitzaràs esterilitzaré esterilitzaríem esterilitzaríeu esterilitzassen esterilitzasses esterilitzassin esterilitzassis esterilitzat esterilitzats esterilitzau esterilitzava esterilitzaven esterilitzaves esterilitze esterilitzem esterilitzen esterilitzes esterilitzessen esterilitzesses esterilitzessin esterilitzessis esterilitzeu esterilitzi esterilitzin esterilitzis esterilitzo esterilitzà esterilitzàrem esterilitzàreu esterilitzàs esterilitzàssem esterilitzàsseu esterilitzàssim esterilitzàssiu esterilitzàvem esterilitzàveu esterilitzés esterilitzéssem esterilitzésseu esterilitzéssim esterilitzéssiu esterilitzí occ sept val v
消炎
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
消毒
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
打噴嚏

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
噴嚏

estil /esˈtiɫ/ n masc
風格

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
愛
(especialment) Amar.

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
夏天 夏季

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
筆盒

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
一会

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
愛沙尼亞語
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
愛沙尼亞語
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
门毡
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
椋鳥

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
外國的
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrangul estrangula estrangulada estrangulades estrangulam estrangulant estrangular estrangulara estrangularan estrangularem estrangularen estrangulares estrangulareu estrangularia estrangularien estrangularies estrangularà estrangularàs estrangularé estrangularíem estrangularíeu estrangulassen estrangulasses estrangulassin estrangulassis estrangulat estrangulats estrangulau estrangulava estrangulaven estrangulaves estrangule estrangulem estrangulen estrangules estrangulessen estrangulesses estrangulessin estrangulessis estranguleu estranguli estrangulin estrangulis estrangulo estrangulà estrangulàrem estrangulàreu estrangulàs estrangulàssem estrangulàsseu estrangulàssim estrangulàssiu estrangulàvem estrangulàveu estrangulés estranguléssem estrangulésseu estranguléssim estranguléssiu estrangulí occ sept val v
扼殺

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
奇怪
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
戰略

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
星
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
窄
Que té poca amplada.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
锶

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
結構
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.

estruç /esˈtɾus/ n masc
鸵鸟

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
學習
Acció d'estudiar.
書房
Habitació dedicada per estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
学生
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estudia estudiada estudiades estudiam estudiant estudiar estudiara estudiaran estudiarem estudiaren estudiares estudiareu estudiaria estudiarien estudiaries estudiarà estudiaràs estudiaré estudiaríem estudiaríeu estudiassen estudiasses estudiassin estudiassis estudiat estudiats estudiau estudiava estudiaven estudiaves estudie estudiem estudien estudies estudiessen estudiesses estudiessin estudiessis estudieu estudii estudio estudià estudiàrem estudiàreu estudiàs estudiàssem estudiàsseu estudiàssim estudiàssiu estudiàvem estudiàveu estudiés estudiéssem estudiésseu estudiéssim estudiéssiu estudií estudiï estudiïn estudiïs occ sept val v
学习
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
火炉

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
鱘魚

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
雕像

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
刺激物

estómac /esˈto.mak/ n masc
胃

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
笨

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
永遠

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
語源學 语源学

etiologia /e.ti.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
病原学

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
筛骨
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
民族学

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
欣快

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
歐元 欧元

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ europea adj masc
欧洲的
Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ n masc
欧洲人
Natural d’Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) europeïtz europeïtza europeïtzada europeïtzades europeïtzam europeïtzant europeïtzar europeïtzara europeïtzaran europeïtzarem europeïtzaren europeïtzares europeïtzareu europeïtzaria europeïtzarien europeïtzaries europeïtzarà europeïtzaràs europeïtzaré europeïtzaríem europeïtzaríeu europeïtzassen europeïtzasses europeïtzassin europeïtzassis europeïtzat europeïtzats europeïtzau europeïtzava europeïtzaven europeïtzaves europeïtze europeïtzem europeïtzen europeïtzes europeïtzessen europeïtzesses europeïtzessin europeïtzessis europeïtzeu europeïtzi europeïtzin europeïtzis europeïtzo europeïtzà europeïtzàrem europeïtzàreu europeïtzàs europeïtzàssem europeïtzàsseu europeïtzàssim europeïtzàssiu europeïtzàvem europeïtzàveu europeïtzés europeïtzéssem europeïtzésseu europeïtzéssim europeïtzéssiu europeïtzí occ sept val v
歐洲化

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
铕

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
安乐死

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
福音

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evit evita evitada evitades evitam evitant evitar evitara evitaran evitarem evitaren evitares evitareu evitaria evitarien evitaries evitarà evitaràs evitaré evitaríem evitaríeu evitassen evitasses evitassin evitassis evitat evitats evitau evitava evitaven evitaves evite evitem eviten evites evitessen evitesses evitessin evitessis eviteu eviti evitin evitis evito evità evitàrem evitàreu evitàs evitàssem evitàsseu evitàssim evitàssiu evitàvem evitàveu evités evitéssem evitésseu evitéssim evitéssiu evití occ sept val v
避免

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ alg ant bal cent eiv evoc evoca evocada evocades evocaia evocaien evocaies evocam evocant evocar evocara evocaran evocarem evocaren evocares evocareu evocaria evocarien evocaries evocariva evocariven evocarives evocarà evocaràs evocaré evocaríem evocaríeu evocarívem evocaríveu evocassen evocasses evocassin evocassis evocat evocats evocau evocava evocaven evocaves evocavi evocavo evoco evocos evocà evocàiem evocàieu evocàrem evocàreu evocàs evocàssem evocàsseu evocàssim evocàssiu evocàvem evocàvets evocàveu evocàvom evoque evoqueguem evoqueguessa evoqueguessen evoqueguesses evoquegueu evoquegués evoqueguéssom evoqueguéssou evoquem evoquen evoques evoquessa evoquessen evoquesses evoquessi evoquessin evoquessis evoqueu evoqui evoquin evoquis evoqués evoquéssem evoquésseu evoquéssim evoquéssiu evoquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
喚起

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
演變 演化

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
正確
Precís, ajustat a un patró.

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
例外

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ alg ant bal cent eiv excit excita excitada excitades excitaia excitaien excitaies excitam excitant excitar excitara excitaran excitarem excitaren excitares excitareu excitaria excitarien excitaries excitariva excitariven excitarives excitarà excitaràs excitaré excitaríem excitaríeu excitarívem excitaríveu excitassen excitasses excitassin excitassis excitat excitats excitau excitava excitaven excitaves excitavi excitavo excite exciteguem exciteguessa exciteguessen exciteguesses excitegueu excitegués exciteguéssom exciteguéssou excitem exciten excites excitessa excitessen excitesses excitessi excitessin excitessis exciteu exciti excitin excitis excito excitos excits excità excitàiem excitàieu excitàrem excitàreu excitàs excitàssem excitàsseu excitàssim excitàssiu excitàvem excitàvets excitàveu excitàvom excités excitéssem excitésseu excitéssim excitéssiu excití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
激动
Provocar o activar vivament sentiments.
Estimular un òrgan del cos.
Despertar el desig sexual.

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
遠足

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
藉口

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
執行
Portar a terme un treball fins al final.
Tocar amb un instrument una obra musical.
執行 處決
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
樣本
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
例子

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
練習

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ bal exigeix exigeixen exigeixes exigeixi exigeixin exigeixis exigeixo exigesc exigesqui exigesquin exigesquis exigia exigida exigides exigien exigies exigiguem exigigueu exigim exigint exigir exigira exigiran exigirem exigiren exigires exigireu exigiria exigirien exigiries exigirà exigiràs exigiré exigiríem exigiríeu exigisc exigisca exigisquen exigisques exigissen exigisses exigissin exigissis exigit exigits exigiu exigix exigixen exigixes exigixo exigí exigíem exigíeu exigírem exigíreu exigís exigíssem exigísseu exigíssim exigíssiu n-occ occ sept val v
索取

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
存在主义

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
存在
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
存在

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
期望

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) expector expectora expectorada expectorades expectoram expectorant expectorar expectorara expectoraran expectorarem expectoraren expectorares expectorareu expectoraria expectorarien expectoraries expectorarà expectoraràs expectoraré expectoraríem expectoraríeu expectorassen expectorasses expectorassin expectorassis expectorat expectorats expectorau expectorava expectoraven expectoraves expectore expectorem expectoren expectores expectoressen expectoresses expectoressin expectoressis expectoreu expectori expectorin expectoris expectoro expectorà expectoràrem expectoràreu expectoràs expectoràssem expectoràsseu expectoràssim expectoràssiu expectoràvem expectoràveu expectorés expectoréssem expectorésseu expectoréssim expectoréssiu expectorí occ sept val v
吐

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
實驗
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
經驗 经验

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
说明

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
解釋
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explor explora explorada explorades exploram explorant explorar explorara exploraran explorarem exploraren explorares explorareu exploraria explorarien exploraries explorarà exploraràs exploraré exploraríem exploraríeu explorassen explorasses explorassin explorassis explorat explorats explorau explorava exploraven exploraves explore explorem exploren explores exploressen exploresses exploressin exploressis exploreu explori explorin exploris exploro explorà exploràrem exploràreu exploràs exploràssem exploràsseu exploràssim exploràssiu exploràvem exploràveu explorés exploréssem explorésseu exploréssim exploréssiu explorí occ sept val v
探索

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
易爆
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
炸藥
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
爆炸

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explot explota explotada explotades explotam explotant explotar explotara explotaran explotarem explotaren explotares explotareu explotaria explotarien explotaries explotarà explotaràs explotaré explotaríem explotaríeu explotassen explotasses explotassin explotassis explotat explotats explotau explotava explotaven explotaves explote explotem exploten explotes explotessen explotesses explotessin explotessis exploteu exploti explotin explotis exploto explotà explotàrem explotàreu explotàs explotàssem explotàsseu explotàssim explotàssiu explotàvem explotàveu explotés explotéssem explotésseu explotéssim explotéssiu explotí occ sept val v
壓榨
Treure profit d'un producte, d'un territori, jaciment, font d'ingressos...

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ alg ant bal cent eiv export exporta exportada exportades exportaia exportaien exportaies exportam exportant exportar exportara exportaran exportarem exportaren exportares exportareu exportaria exportarien exportaries exportariva exportariven exportarives exportarà exportaràs exportaré exportaríem exportaríeu exportarívem exportaríveu exportassen exportasses exportassin exportassis exportat exportats exportau exportava exportaven exportaves exportavi exportavo exporte exporteguem exporteguessa exporteguessen exporteguesses exportegueu exportegués exporteguéssom exporteguéssou exportem exporten exportes exportessa exportessen exportesses exportessi exportessin exportessis exporteu exporti exportin exportis exporto exportos exports exportà exportàiem exportàieu exportàrem exportàreu exportàs exportàssem exportàsseu exportàssim exportàssiu exportàvem exportàvets exportàveu exportàvom exportés exportéssem exportésseu exportéssim exportéssiu exportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
出口

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
展覽會
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv expressa expressada expressades expressaia expressaien expressaies expressam expressant expressar expressara expressaran expressarem expressaren expressares expressareu expressaria expressarien expressaries expressariva expressariven expressarives expressarà expressaràs expressaré expressaríem expressaríeu expressarívem expressaríveu expressassen expressasses expressassin expressassis expressat expressats expressau expressava expressaven expressaves expressavi expressavo expresse expresseguem expresseguessa expresseguessen expresseguesses expressegueu expressegués expresseguéssom expresseguéssou expressem expressen expresses expressessa expressessen expressesses expressessi expressessin expressessis expresseu expressi expressin expressis expresso expressos expressà expressàiem expressàieu expressàrem expressàreu expressàs expressàssem expressàsseu expressàssim expressàssiu expressàvem expressàvets expressàveu expressàvom expressés expresséssem expressésseu expresséssim expresséssiu expressí exprès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
表達

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
表示
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) expuls expulsa expulsada expulsades expulsam expulsant expulsar expulsara expulsaran expulsarem expulsaren expulsares expulsareu expulsaria expulsarien expulsaries expulsarà expulsaràs expulsaré expulsaríem expulsaríeu expulsassen expulsasses expulsassin expulsassis expulsat expulsats expulsau expulsava expulsaven expulsaves expulse expulsem expulsen expulses expulsessen expulsesses expulsessin expulsessis expulseu expulsi expulsin expulsis expulso expulsà expulsàrem expulsàreu expulsàs expulsàssem expulsàsseu expulsàssim expulsàssiu expulsàvem expulsàveu expulsés expulséssem expulsésseu expulséssim expulséssiu expulsí occ sept val v
開除
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
滅絕

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
地球外的

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
極度的
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
極端
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
非常

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
陸軍 陆军
Conjunt organitzat de soldats.

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
万古

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
幫派

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
系
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
仙女

fagina /faˈd͡ʒi.na/ /faˈʒi.na/ /fəˈʒi.nə/ n fem
貂

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
低音管

faisà /fajˈza/ n masc
野鸡

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
楔

falcó /faɫˈko/ n masc
隼 猎鹰

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
裙子
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
蕨

fals /ˈfaɫs/ adj masc
假
Que no s'ajusta a la veritat.

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
不足
Mancança d'una cosa necessària.

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
謬論

falç /ˈfaɫs/ n fem
鐮刀

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
名譽

familiarització /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/ /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
熟悉

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) familiaritz familiaritza familiaritzada familiaritzades familiaritzam familiaritzant familiaritzar familiaritzara familiaritzaran familiaritzarem familiaritzaren familiaritzares familiaritzareu familiaritzaria familiaritzarien familiaritzaries familiaritzarà familiaritzaràs familiaritzaré familiaritzaríem familiaritzaríeu familiaritzassen familiaritzasses familiaritzassin familiaritzassis familiaritzat familiaritzats familiaritzau familiaritzava familiaritzaven familiaritzaves familiaritze familiaritzem familiaritzen familiaritzes familiaritzessen familiaritzesses familiaritzessin familiaritzessis familiaritzeu familiaritzi familiaritzin familiaritzis familiaritzo familiaritzà familiaritzàrem familiaritzàreu familiaritzàs familiaritzàssem familiaritzàsseu familiaritzàssim familiaritzàssiu familiaritzàvem familiaritzàveu familiaritzés familiaritzéssem familiaritzésseu familiaritzéssim familiaritzéssiu familiaritzí occ sept val v
熟悉
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
家 家庭

família monoparental n fem
單親家庭

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
有名

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
路燈
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
泥
Barreja d'aigua i terra.

fansub /fanˈsup/ n masc
字幕組

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
幻想

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
鬼

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
匪夷所思
Relatiu a la fantasia.

far n masc
燈塔 灯塔
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
法老
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farcellet de brou xinès n masc
小籠包

farcellet xinès n masc
餛飩

farciment /far.siˈmen/ /faɾ.siˈmen/ /faɾ.siˈment/ /fər.siˈmen/ /fəɾ.siˈment/ n masc
餡料
Contingut amb el que està farcida una cosa.

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
捆包

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
百里香

farina /faˈɾi.na/ n fem
麵粉

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
咽

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
制药学的
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
藥店 药房

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
魅惑

fase /ˈfa.ze/ n fem
階段

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
寓言

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
恩惠

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
正面
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
信念

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
弱
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
發熱

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
二月
Segon mes de l'any.

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
联邦

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
工作
Lloc de treball ofert per una empresa.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
法西斯主义

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
法西斯主義的
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
法西斯
Partidari del feixisme.

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) felicit felicita felicitada felicitades felicitam felicitant felicitar felicitara felicitaran felicitarem felicitaren felicitares felicitareu felicitaria felicitarien felicitaries felicitarà felicitaràs felicitaré felicitaríem felicitaríeu felicitassen felicitasses felicitassin felicitassis felicitat felicitats felicitau felicitava felicitaven felicitaves felicite felicitem feliciten felicites felicitessen felicitesses felicitessin felicitessis feliciteu feliciti felicitin felicitis felicito felicità felicitàrem felicitàreu felicitàs felicitàssem felicitàsseu felicitàssim felicitàssiu felicitàvem felicitàveu felicités felicitéssem felicitésseu felicitéssim felicitéssiu felicití occ sept val v
祝賀

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
幸福
(normalment incomptable) Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ felices adj
高興
Que sent felicitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
粪肥
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
雌性
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
螺母
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
殺害女性

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
女性主義

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
乾草
Farratge assecat per fenificació.

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
做
Portar a terme una acció.

fer el desentès v
充耳不闻

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
傷口 伤口
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ alg bal fereix fereixen fereixes fereixi fereixin fereixis fereixo feresc feresqui feresquin feresquis feri feria ferida ferides ferien feries feriguem ferigueu ferim ferin ferint ferir ferira feriran ferirem feriren ferires ferireu feriria feririen feriries ferirà feriràs feriré feriríem feriríeu feris ferisc ferisca ferisquen ferisques ferissen ferisses ferissin ferissis ferit ferits feriu ferix ferixen ferixes ferixo ferí feríem feríeu ferírem feríreu ferís feríssem ferísseu feríssim feríssiu fér féren férs n-occ occ sept val v
擊傷
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
發酵

fermi n masc
镄

fermió n masc
费米子

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
鍛工
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
鐵 铁

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
铁路

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
聚會
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
開心果

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
肝 肝脏
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fi fina fins adj masc
薄
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n masc
目標
Objectiu, finalitat o motivació.

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
纖維

ficar /fiˈka/ /fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fic fica ficada ficades ficam ficant ficar ficara ficaran ficarem ficaren ficares ficareu ficaria ficarien ficaries ficarà ficaràs ficaré ficaríem ficaríeu ficassen ficasses ficassin ficassis ficat ficats ficau ficava ficaven ficaves fico ficà ficàrem ficàreu ficàs ficàssem ficàsseu ficàssim ficàssiu ficàvem ficàveu fique fiquem fiquen fiques fiquessen fiquesses fiquessin fiquessis fiqueu fiqui fiquin fiquis fiqués fiquéssem fiquésseu fiquéssim fiquéssiu fiquí occ sept val v
投入

ficció n fem
虛構文學

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
忠實
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
无花果
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

fil n masc
線
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
慈善家 [císhànjiā]

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
排

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
線
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
儿子 兒子

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
女儿 女兒

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
文字学
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
哲学

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
哲學家

final /fiˈnaɫ/ adj
最後
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
決賽
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
結束
fi, última part d'alguna cosa

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
终于

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ alg ant bal cent eiv finance financeguem financeguessa financeguessen financeguesses financegueu financegués financeguéssom financeguéssou financem financen finances financessa financessen financesses financessi financessin financessis financeu financi financin financis financés financéssem financésseu financéssim financéssiu financí finanç finança finançada finançades finançaia finançaien finançaies finançam finançant finançar finançara finançaran finançarem finançaren finançares finançareu finançaria finançarien finançaries finançariva finançariven finançarives finançarà finançaràs finançaré finançaríem finançaríeu finançarívem finançaríveu finançassen finançasses finançassin finançassis finançat finançats finançau finançava finançaven finançaves finançavi finançavo finanço finanços finançà finançàiem finançàieu finançàrem finançàreu finançàs finançàssem finançàsseu finançàssim finançàssiu finançàvem finançàvets finançàveu finançàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
支付

finestra /fiˈnes.tɾa/ /fiˈnes.tɾə/ /fiˈnɛs.tɾa/ /fiˈnɛs.tɾə/ n fem
窗戶 窗

fins preposition
直到

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
芬蘭語
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
芬蘭語
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
小瓶

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
博覽會

firmiana n fem
梧桐

fiscal adj
检察院

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
面相學

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
鞭子

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
火焰

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
火鶴
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
長笛 笛

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
面包师傅

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
𫓧

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
箭
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
靈活

floc /ˈfɫɔk/ n masc
雪花
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
花儿 花

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
霉菌

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ n masc
弗洛林

flotar /fɫoˈta/ /fɫoˈtaɾ/ /fɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) flot flota flotada flotades flotam flotant flotar flotara flotaran flotarem flotaren flotares flotareu flotaria flotarien flotaries flotarà flotaràs flotaré flotaríem flotaríeu flotassen flotasses flotassin flotassis flotat flotats flotau flotava flotaven flotaves flote flotem floten flotes flotessen flotesses flotessin flotessis floteu floti flotin flotis floto flotà flotàrem flotàreu flotàs flotàssem flotàsseu flotàssim flotàssiu flotàvem flotàveu flotés flotéssem flotésseu flotéssim flotéssiu flotí occ sept val v
漂浮
(basquetbol) Marcar un jugador des d'una certa distància per tenir la possibilitat de fer altres accions defensives, com ara interceptar una passada o ajudar un company d'equip.

fluid /ˈfɫujt/ n masc
流體
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
流

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
鬆動
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
氟

foc n masc
火 火災
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
海豹

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
營火

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) foll folla follada follades follam follant follar follara follaran follarem follaren follares follareu follaria follarien follaries follarà follaràs follaré follaríem follaríeu follassen follasses follassin follassis follat follats follau follava follaven follaves folle follem follen folles follessen follesses follessin follessis folleu folli follin follis follo follà follàrem follàreu follàs follàssem follàsseu follàssim follàssiu follàvem follàveu follés folléssem follésseu folléssim folléssiu follí occ sept val v
幹
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

fonament /fo.naˈmen/ /fo.naˈment/ /fo.nəˈment/ /fu.nəˈmen/ n masc
基础
Dipòsit de material sòlid, prèvi a la construcció d'un edifici, que es fa servir com a base ferma i anivellada.
Argument jurídic en què es basa una petició o demanda.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
基本

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ bal fon fonc fondran fondre fondrem fondreu fondria fondrien fondries fondrà fondràs fondré fondríem fondríeu fonem fonen fonent foneu fonga fonguem fonguen fonguera fongueren fongueres fongues fonguessen fonguesses fonguessin fonguessis fongueu fongui fonguin fonguis fongué fonguérem fonguéreu fongués fonguéssem fonguésseu fonguéssim fonguéssiu fonguí fonia fonien fonies fons foníem foníeu fos fosa foses fosos fus fusa fuses fusos occ val v
融化
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fondue xinesa n fem
火锅

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
菌類

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
小茴香

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
泉
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
外邊
a l'exterior

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
孔
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
絞刑架
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
形狀

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) form forma formada formades formam formant formar formara formaran formarem formaren formares formareu formaria formarien formaries formarà formaràs formaré formaríem formaríeu formassen formasses formassin formassis format formats formau formava formaven formaves forme formem formen formes formessen formesses formessin formessis formeu formi formin formis formo formà formàrem formàreu formàs formàssem formàsseu formàssim formàssiu formàvem formàveu formés forméssem formésseu forméssim forméssiu formí occ sept val v
構
Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
格式

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
奶酪 芝士

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
螞蟻 蚂蚁

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
混凝土
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

forn n masc
烤爐 麵包店
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
叉子
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

fort adj masc
強
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
要塞
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
防禦工事
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
命運
Sort, particularment quan és bona.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
力氣

fosc adj masc
黑暗
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
黑暗

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
坑

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
護城河

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
摄影

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
攝影記者

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
光子

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
部分
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
分數
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
骨折

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
失敗

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
巡防艦 巡防舰

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
法郎
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
钫

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
共濟會綱領

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
共濟會會員

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
法國的
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
法語 法语
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
男修道士
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
句子
Unió de subjecte i predicat, oració.

frau /ˈfɾaw/ n masc
騙局

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
剎車

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
冷
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
寒冷 冷
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
煎

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
油煎
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ alg ant bal cent eiv fren frena frenada frenades frenaia frenaien frenaies frenam frenant frenar frenara frenaran frenarem frenaren frenares frenareu frenaria frenarien frenaries frenariva frenariven frenarives frenarà frenaràs frenaré frenaríem frenaríeu frenarívem frenaríveu frenassen frenasses frenassin frenassis frenat frenats frenau frenava frenaven frenaves frenavi frenavo frene freneguem freneguessa freneguessen freneguesses frenegueu frenegués freneguéssom freneguéssou frenem frenen frenes frenessa frenessen frenesses frenessi frenessin frenessis freneu freni frenin frenis freno frenos frens frenà frenàiem frenàieu frenàrem frenàreu frenàs frenàssem frenàsseu frenàssim frenàssiu frenàvem frenàvets frenàveu frenàvom frenés frenéssem frenésseu frenéssim frenéssiu frení n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
剎車

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
頻繁

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
頻率

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
新鮮
Acabat de fer.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
冰箱
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
腰線

frisó /fɾiˈzo/ n masc
弗里西亞語
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
前額 前额
Part de la cara per sobre dels ulls
前線
Bàndol de combat

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
國境
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
鉸鏈 铰链

fruit n masc
果
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
水果
Fruit mengívol.

frustració n fem
挫折

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
容易破碎

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
鞭子
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ alg bal fugen fuges fugi fugia fugida fugides fugien fugies fugiguem fugigueu fugim fugin fugint fugir fugira fugiran fugirem fugiren fugires fugireu fugiria fugirien fugiries fugirà fugiràs fugiré fugiríem fugiríeu fugis fugissen fugisses fugissin fugissis fugit fugits fugiu fugí fugíem fugíeu fugírem fugíreu fugís fugíssem fugísseu fugíssim fugíssiu fuig fuit fuita fuites fuits fuja fujo occ sept val v
逃跑
Una cosa, allunyar-se ràpidament.

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
葉 叶子
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
刃
Part tallant d'un objecte.

fum n masc
烟 煙
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
吸煙者
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fum fuma fumada fumades fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fume fumem fumen fumes fumessen fumesses fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumà fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàveu fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí occ sept val v
吸煙

funció n fem
功能

fus /ˈfus/ n masc
紡錘
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
時區
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
步槍

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
保險絲

fusta /ˈfus.ta/ n fem
木
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
木匠
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
足球

futbol americà n masc
美式足球

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
未來
Temps que ha de venir.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
厰
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.

fàcil adj
容易
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
厭惡

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
物理学 物理學
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fòrum n masc
論壇

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
磷

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
公式

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
倒挂金钟

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
钆

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
幾乎

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
曲奇
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
西班牙大帆船
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
公鸡
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gallec /ɡaˈʎek/ gallega adj masc
加利西亚语
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

gallec /ɡaˈʎek/ n masc
加利西亚语
(només singular) Llengua parlada a Galícia, la zona occidental d'Astúries, la comarca del Bierzo, a l'oest de Zamora i al nord de Portugal.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
水桶

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
母雞
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
雞舍

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
臉頰

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
镓

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
威爾士語
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
威爾士語
Individu de Gal·les.
威尔士语
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
星系

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
蝦
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gana n fem
飢餓
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
惰
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ n masc
惰
Persona mancada de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
躺椅

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
刀
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
歌海娜
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
豚

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
喜鹊

gas n masc
氣體 气体
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
纱布

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
瞪羚属

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
吝嗇

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
加油站

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gast gasta gastada gastades gastam gastant gastar gastara gastaran gastarem gastaren gastares gastareu gastaria gastarien gastaries gastarà gastaràs gastaré gastaríem gastaríeu gastassen gastasses gastassin gastassis gastat gastats gastau gastava gastaven gastaves gaste gastem gasten gastes gastessen gastesses gastessin gastessis gasteu gasti gastin gastis gasto gastà gastàrem gastàreu gastàs gastàssem gastàsseu gastàssim gastàssiu gastàvem gastàveu gastés gastéssem gastésseu gastéssim gastéssiu gastí occ sept val v
花

gat n masc
貓 猫
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ alg ant bal centr eiv gaudeix gaudeixa gaudeixen gaudeixes gaudeixi gaudeixin gaudeixis gaudeixo gaudeixs gaudesc gaudesca gaudesquen gaudesques gaudesqui gaudesquin gaudesquis gaudia gaudida gaudides gaudien gaudies gaudiguem gaudiguera gaudigueren gaudigueres gaudiguessen gaudiguesses gaudiguessin gaudiguessis gaudigueu gaudigueva gaudigueven gaudigueves gaudigué gaudiguérem gaudiguéreu gaudigués gaudiguéssem gaudiguésseu gaudiguéssim gaudiguéssiu gaudiguévem gaudiguéveu gaudim gaudint gaudir gaudira gaudiran gaudirem gaudiren gaudires gaudireu gaudiria gaudirien gaudiries gaudiriva gaudiriven gaudirives gaudirà gaudiràs gaudiré gaudiríem gaudiríeu gaudirívem gaudiríveu gaudisc gaudisca gaudisco gaudiscos gaudisquem gaudisquen gaudisques gaudisqueu gaudissa gaudissen gaudisses gaudissi gaudissin gaudissis gaudist gaudit gaudits gaudiu gaudiva gaudiven gaudives gaudix gaudixa gaudixen gaudixes gaudixi gaudixin gaudixis gaudixo gaudixos gaudí gaudíem gaudíets gaudíeu gaudírem gaudíreu gaudís gaudíscon gaudíssem gaudísseu gaudíssim gaudíssiu gaudíssom gaudíssou gaudívem gaudíveu gaudíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
欣賞

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
捆

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
红嘴鸥

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
霜

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
巨人
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
冰
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
冰淇淋
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
果凍
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
妒忌

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
基因

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
女婿

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
一月
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
輩

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
慷慨

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
神灵
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
齒齦 齿龈

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
種族滅絕 种族灭绝

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
膝 膝盖
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
人們

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
地理学
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
地质学
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
几何学

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ adj masc
喬治亞語
Propi de Geòrgia, els habitants, el país o la llengua.

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
喬治亞語
Natural de Geòrgia, l'estat asiàtic o l'estat nord-americà.
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ adj masc
驼
Que té un gep.

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ n masc
驼
Persona que té un gep.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
覆盆子

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
姐妹 姐姐
Filla dels mateixos pares.
姐姐 妹妹
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
锗

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
細菌

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ alg ant bal cent eiv germina germinada germinades germinaia germinaien germinaies germinam germinant germinar germinara germinaran germinarem germinaren germinares germinareu germinaria germinarien germinaries germinariva germinariven germinarives germinarà germinaràs germinaré germinaríem germinaríeu germinarívem germinaríveu germinassen germinasses germinassin germinassis germinat germinats germinau germinava germinaven germinaves germinavi germinavo germine germineguem germineguessa germineguessen germineguesses germinegueu germinegués germineguéssom germineguéssou germinem germinen germines germinessa germinessen germinesses germinessi germinessin germinessis germineu germini germinin germinis germino germinos germinà germinàiem germinàieu germinàrem germinàreu germinàs germinàssem germinàsseu germinàssim germinàssiu germinàvem germinàvets germinàveu germinàvom germinés germinéssem germinésseu germinéssim germinéssiu germiní germín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
發芽

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
哥哥 兄弟
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
水罐
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
花瓶
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
草地

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
手勢 手势

gihad /d͡ʒiˈhat/ /ʒiˈhat/ n masc
圣战

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
健身房
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
琴酒

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
向日葵

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
長頸鹿 长颈鹿
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
轉動
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
轉
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gironí /ʒi.ɾoˈni/ /ʒi.ɾuˈni/ adj masc
赫罗纳的
Originari, pertanyent o relatiu a Girona.

gla n fem
橡子

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
全球化
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
葡萄糖

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
血糖

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
腺

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
华夫饼

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
球門
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
嗓子
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
海湾
Porció de mar tancada parcialment de terra.
高尔夫球
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
橡皮
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) googlege googlegem googlegen googleges googlegessen googlegesses googlegessin googlegessis googlegeu googlegi googlegin googlegis googlegés googlegéssem googlegésseu googlegéssim googlegéssiu googlegí googleig googleja googlejada googlejades googlejam googlejant googlejar googlejara googlejaran googlejarem googlejaren googlejares googlejareu googlejaria googlejarien googlejaries googlejarà googlejaràs googlejaré googlejaríem googlejaríeu googlejassen googlejasses googlejassin googlejassis googlejat googlejats googlejau googlejava googlejaven googlejaves googlejo googlejà googlejàrem googlejàreu googlejàs googlejàssem googlejàsseu googlejàssim googlejàssiu googlejàvem googlejàveu occ val v
google

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
古高爾

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
大猩猩
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
鸭舌帽

gos n masc
狗 犬
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gos gosa gosada gosades gosam gosant gosar gosara gosaran gosarem gosaren gosares gosareu gosaria gosarien gosaries gosarà gosaràs gosaré gosaríem gosaríeu gosassen gosasses gosassin gosassis gosat gosats gosau gosava gosaven gosaves gose gosem gosen goses gosessen gosesses gosessin gosessis goseu gosi gosin gosis goso gosà gosàrem gosàreu gosàs gosàssem gosàsseu gosàssim gosàssiu gosàvem gosàveu gosés goséssem gosésseu goséssim goséssiu gosí occ sept val v
敢

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
母狗

got /ˈɡot/ n masc
杯子
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
滴
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
政府
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
省长

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) govern governa governada governades governam governant governar governara governaran governarem governaren governares governareu governaria governarien governaries governarà governaràs governaré governaríem governaríeu governassen governasses governassin governassis governat governats governau governava governaven governaves governe governem governen governes governessen governesses governessin governessis governeu governi governin governis governo governà governàrem governàreu governàs governàssem governàsseu governàssim governàssiu governàvem governàveu governés governéssem governésseu governéssim governéssiu governí occ sept val v
掌舵
Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
治理
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

graciós /ɡɾa.siˈos/ /ɡɾə.siˈos/ adj masc
优美

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
烤架

grafit n masc
石墨
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
寒鸦
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

gram /ˈɡɾam/ n masc
克

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
語法 语法

gran adj
大
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
手榴彈
Bomba de mà.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
筒倉
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
農場

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
青蛙 蛙
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
訂書釘
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
訂書機

gras /ˈɡɾas/ adj masc
胖
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
摩天大楼
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ alg ant bal cent eiv grat grata gratada gratades grataia grataien grataies gratam gratant gratar gratara grataran gratarem grataren gratares gratareu grataria gratarien grataries gratariva gratariven gratarives gratarà grataràs grataré grataríem grataríeu gratarívem grataríveu gratassen gratasses gratassin gratassis gratat gratats gratau gratava grataven grataves gratavi gratavo grate grateguem grateguessa grateguessen grateguesses grategueu grategués grateguéssom grateguéssou gratem graten grates gratessa gratessen gratesses gratessi gratessin gratessis grateu grati gratin gratis grato gratos grats gratà gratàiem gratàieu gratàrem gratàreu gratàs gratàssem gratàsseu gratàssim gratàssiu gratàvem gratàvets gratàveu gratàvom gratés gratéssem gratésseu gratéssim gratéssiu gratí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
抓

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
感恩

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ gratuïta adj masc
免费

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) grau grav grava gravada gravades gravam gravant gravar gravara gravaran gravarem gravaren gravares gravareu gravaria gravarien gravaries gravarà gravaràs gravaré gravaríem gravaríeu gravassen gravasses gravassin gravassis gravat gravats gravau gravava gravaven gravaves grave gravem graven graves gravessen gravesses gravessin gravessis graveu gravi gravin gravis gravo gravà gravàrem gravàreu gravàs gravàssem gravàsseu gravàssim gravàssiu gravàvem gravàveu gravés gravéssem gravésseu gravéssim gravéssiu graví occ sept val v
雕刻
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
重力
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
引力子

grec grega adj masc
希臘的
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
脂肪

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
坩堝
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
(metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

greu /ˈɡɾew/ adj
嚴重
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
蟋蟀
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grip n fem
流行性感冒

gripau n masc
蟾蜍

gris adj masc
灰色
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

groc groga adj masc
黄 黄色
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
黄色
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
鞦韆

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
鶴
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
吊車
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
拖車
Camió per a remolcar vehicles.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
厚

grup /ˈɡɾup/ n masc
集團

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
谢谢
Expressió per a manifestar agraïment.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
手套
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
手套箱
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
勝利者
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv guard guarda guardada guardades guardaia guardaien guardaies guardam guardant guardar guardara guardaran guardarem guardaren guardares guardareu guardaria guardarien guardaries guardariva guardariven guardarives guardarà guardaràs guardaré guardaríem guardaríeu guardarívem guardaríveu guardassen guardasses guardassin guardassis guardat guardats guardau guardava guardaven guardaves guardavi guardavo guarde guardeguem guardeguessa guardeguessen guardeguesses guardegueu guardegués guardeguéssom guardeguéssou guardem guarden guardes guardessa guardessen guardesses guardessi guardessin guardessis guardeu guardi guardin guardis guardo guardos guards guardà guardàiem guardàieu guardàrem guardàreu guardàs guardàssem guardàsseu guardàssim guardàssiu guardàvem guardàvets guardàveu guardàvom guardés guardéssem guardésseu guardéssim guardéssiu guardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
保持
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
扑满
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
衛兵

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ bal guareix guareixen guareixes guareixi guareixin guareixis guareixo guaresc guaresqui guaresquin guaresquis guaria guarida guarides guarien guaries guariguem guarigueu guarim guarint guarir guarira guariran guarirem guariren guarires guarireu guariria guaririen guariries guarirà guariràs guariré guariríem guariríeu guarisc guarisca guarisquen guarisques guarissen guarisses guarissin guarissis guarit guarits guariu guarix guarixen guarixes guarixo guarí guaríem guaríeu guarírem guaríreu guarís guaríssem guarísseu guaríssim guaríssiu n-occ occ sept val v
治療

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
鵪鶉

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
战争 戰爭
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
戰士
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guia guiada guiades guiam guiant guiar guiara guiaran guiarem guiaren guiares guiareu guiaria guiarien guiaries guiarà guiaràs guiaré guiaríem guiaríeu guiassen guiasses guiassin guiassis guiat guiats guiau guiava guiaven guiaves guie guiem guien guies guiessen guiesses guiessin guiessis guieu guii guio guià guiàrem guiàreu guiàs guiàssem guiàsseu guiàssim guiàssiu guiàvem guiàveu guiés guiéssem guiésseu guiéssim guiéssiu guií guiï guiïn guiïs occ sept val v
導游
Fer de guia.

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
口弦

guineu n fem
狐狸
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
編劇

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
吉他 六弦琴

guitarra elèctrica n fem
电吉他

guix n masc
粉筆
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

gust /ˈɡust/ n masc
味道
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
石像鬼

gènere n masc
性別
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
棗

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
技巧

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
房间

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
居民
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
習慣的

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) habitua habituada habituades habituam habituant habituar habituara habituaran habituarem habituaren habituares habituareu habituaria habituarien habituaries habituarà habituaràs habituaré habituaríem habituaríeu habituassen habituasses habituassin habituassis habituat habituats habituau habituava habituaven habituaves habitue habituem habituen habitues habituessen habituesses habituessin habituessis habitueu habituo habituu habituà habituàrem habituàreu habituàs habituàssem habituàsseu habituàssim habituàssiu habituàvem habituàveu habitués habituéssem habituésseu habituéssim habituéssiu habituí habituï habituïn habituïs occ sept val v
上癮

hadró n masc
强子

hafni n masc
铪

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
晕

ham /ˈam/ n masc
釣鉤

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
手球

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
和声

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
口琴

hassi n masc
𬭶

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
豪薩語
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver begut oli v
沒救了

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
有

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ adj masc
哈瓦那雪茄烟
Relatiu o pertanyent a l'Havana.

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ n masc
哈瓦那雪茄烟
Persona que habita o és originària de l'Havana.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ hebrea adj masc
希伯來語
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
希伯來語
Llengua semítica parlada a Israel.

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
公顷

heli n masc
氦

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
直升机
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
血腫

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
半球

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
肝炎

herba /ˈer.bə/ n fem
草

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) heret hereta heretada heretades heretam heretant heretar heretara heretaran heretarem heretaren heretares heretareu heretaria heretarien heretaries heretarà heretaràs heretaré heretaríem heretaríeu heretassen heretasses heretassin heretassis heretat heretats heretau heretava heretaven heretaves herete heretem hereten heretes heretessen heretesses heretessin heretessis hereteu hereti heretin heretis hereto heretà heretàrem heretàreu heretàs heretàssem heretàsseu heretàssim heretàssiu heretàvem heretàveu heretés heretéssem heretésseu heretéssim heretéssiu heretí occ sept val v
繼承
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
繼承人
Persona que rep una herència.

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
英雄

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
海洛因
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
赫兹

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
遺產
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
遺傳
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
常春藤

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
启发法

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
六边形

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
冬眠

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
氢

hiena /ˈje.na/ n fem
鬣狗

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
卫生

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
頌

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
印地語
Llengua parlada a l'Índia.

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
超文本

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
马头鱼尾怪
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
河马

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
抵押

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
斜邊

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
伪善者
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
伪善者
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
賽馬場

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
假设

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
组织学

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
故事
relat
歷史 历史
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
冬天 冬

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
暖房

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
冬

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
你好
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
钬

home /ˈɔ.mə/ n masc
男人
Persona del sexe masculí.
丈夫
Marit, independentment de la situació legal.

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
殺人

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
同性戀的
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
同性戀者
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
同性恋

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ adj masc
同音异义词
Dit d'aquelles paraules que tenen una mateixa grafia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
同音异义词
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
誠實

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
誠實

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
匈牙利語
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
匈牙利語
Natural d'Hongria.
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
曲棍球

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
小時 小时

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
水平

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
地平线

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
激素

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
醫院 医院
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
客人 主人
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
旅館 旅馆

humil /uˈmiɫ/ adj
謙卑
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
羞辱

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humilia humiliada humiliades humiliam humiliant humiliar humiliara humiliaran humiliarem humiliaren humiliares humiliareu humiliaria humiliarien humiliaries humiliarà humiliaràs humiliaré humiliaríem humiliaríeu humiliassen humiliasses humiliassin humiliassis humiliat humiliats humiliau humiliava humiliaven humiliaves humilie humiliem humilien humilies humiliessen humiliesses humiliessin humiliessis humilieu humilii humilio humilià humiliàrem humiliàreu humiliàs humiliàssem humiliàsseu humiliàssim humiliàssiu humiliàvem humiliàveu humiliés humiliéssem humiliésseu humiliéssim humiliéssiu humilií humiliï humiliïn humiliïs occ sept val v
羞辱
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
謙卑

humit /uˈmit/ adj masc
湿
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
濕度

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
幽默
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
颶風 飓风

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
倉鼠

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ n masc
希利蓋農語
Llengua parlada a les Filipines.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
聖體
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
肱骨

i conjunction
和
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
码
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
圣像

idea /iˈðe.a/ n fem
主意
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
個性

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
意識形態

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
乖僻

ien /ˈjen/ n masc
日元

iglú /iˈɣɫu/ n masc
冰屋
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
無知

igual /iˈɣwaɫ/ adj
平等
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ n masc
等號
Signe emprat en matemàtiques per equiparar dues expressions numèriques o algebraiques.

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
一樣地

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
鬣蜥

illa /ˈi.ʎa/ n fem
島 岛
Porció de terra isolada per la mar.

illes Cook pn
库克群岛

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
法罗群岛

illes Mariannes Septentrionals pn
北马里亚纳群岛

illes Turks i Caicos pn
特克斯与凯科斯群岛

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
黑

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
幻覺
Engany de la percepció.

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
想像力

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imagina imaginada imaginades imaginam imaginant imaginar imaginara imaginaran imaginarem imaginaren imaginares imaginareu imaginaria imaginarien imaginaries imaginarà imaginaràs imaginaré imaginaríem imaginaríeu imaginassen imaginasses imaginassin imaginassis imaginat imaginats imaginau imaginava imaginaven imaginaves imagine imaginem imaginen imagines imaginessen imaginesses imaginessin imaginessis imagineu imagini imaginin imaginis imagino imaginà imaginàrem imaginàreu imaginàs imaginàssem imaginàsseu imaginàssim imaginàssiu imaginàvem imaginàveu imaginés imaginéssem imaginésseu imaginéssim imaginéssiu imaginí imagín occ sept val v
想像
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
磁鐵

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
画

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imit imita imitada imitades imitam imitant imitar imitara imitaran imitarem imitaren imitares imitareu imitaria imitarien imitaries imitarà imitaràs imitaré imitaríem imitaríeu imitassen imitasses imitassin imitassis imitat imitats imitau imitava imitaven imitaves imite imitem imiten imites imitessen imitesses imitessin imitessis imiteu imiti imitin imitis imito imità imitàrem imitàreu imitàs imitàssem imitàsseu imitàssim imitàssiu imitàvem imitàveu imités imitéssem imitésseu imitéssim imitéssiu imití occ sept val v
模擬

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
廣大

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
移民

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
不朽的
que no és mortal o que no pot morir.

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
障礙
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ bal impedeix impedeixen impedeixes impedeixi impedeixin impedeixis impedeixo impedesc impedesqui impedesquin impedesquis impedia impedida impedides impedien impedies impediguem impedigueu impedim impedint impedir impedira impediran impedirem impediren impedires impedireu impediria impedirien impediries impedirà impediràs impediré impediríem impediríeu impedisc impedisca impedisquen impedisques impedissen impedisses impedissin impedissis impedit impedits impediu impedix impedixen impedixes impedixo impedí impedíem impedíeu impedírem impedíreu impedís impedíssem impedísseu impedíssim impedíssiu n-occ occ sept val v
阻礙

imperi n masc
帝国
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
帝國
Estats subjectes a l'emperador.

impertinent /im.per.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnent/ /im.pər.tiˈnen/ /im.pəɾ.tiˈnent/ adj
放肆

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
進口

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
重要
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) import importa importada importades importam important importar importara importaran importarem importaren importares importareu importaria importarien importaries importarà importaràs importaré importaríem importaríeu importassen importasses importassin importassis importat importats importau importava importaven importaves importe importem importen importes importessen importesses importessin importessis importeu importi importin importis importo importà importàrem importàreu importàs importàssem importàsseu importàssim importàssiu importàvem importàveu importés importéssem importésseu importéssim importéssiu importí occ sept val v
有關係
Ser convenient, favorable, d'importància.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
重要

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imposa imposada imposades imposam imposant imposar imposara imposaran imposarem imposaren imposares imposareu imposaria imposarien imposaries imposarà imposaràs imposaré imposaríem imposaríeu imposassen imposasses imposassin imposassis imposat imposats imposau imposava imposaven imposaves impose imposem imposen imposes imposessen imposesses imposessin imposessis imposeu imposi imposin imposis imposo imposà imposàrem imposàreu imposàs imposàssem imposàsseu imposàssim imposàssiu imposàvem imposàveu imposés imposéssem imposésseu imposéssim imposéssiu imposí impòs occ sept val v
强加
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
不行

impost n masc
稅

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
打印機 打印机
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ bal impresa impreses impresos imprimeix imprimeixen imprimeixes imprimeixi imprimeixin imprimeixis imprimeixo imprimesc imprimesqui imprimesquin imprimesquis imprimia imprimien imprimies imprimiguem imprimigueu imprimim imprimint imprimir imprimira imprimiran imprimirem imprimiren imprimires imprimireu imprimiria imprimirien imprimiries imprimirà imprimiràs imprimiré imprimiríem imprimiríeu imprimisc imprimisca imprimisquen imprimisques imprimissen imprimisses imprimissin imprimissis imprimiu imprimix imprimixen imprimixes imprimixo imprimí imprimíem imprimíeu imprimírem imprimíreu imprimís imprimíssem imprimísseu imprimíssim imprimíssiu imprès imprés n-occ occ sept val v
印刷
Estampar, donar a la impremta.

impuls /imˈpuɫs/ n masc
衝動

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
就職典禮

incendi n masc
火災 火灾

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
不可思議
Impossible de creure.

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
独立

indi n masc
铟
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ indonèsia adj masc
印尼語
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
印尼語
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
在地的
Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
當地人
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
工业

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
嬰兒
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
步兵

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
感染

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
地獄
(normalment incomptable) En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
(normalment incomptable) En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
炎症

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) influencia influenciada influenciades influenciam influenciant influenciar influenciara influenciaran influenciarem influenciaren influenciares influenciareu influenciaria influenciarien influenciaries influenciarà influenciaràs influenciaré influenciaríem influenciaríeu influenciassen influenciasses influenciassin influenciassis influenciat influenciats influenciau influenciava influenciaven influenciaves influencie influenciem influencien influencies influenciessen influenciesses influenciessin influenciessis influencieu influencii influencio influencià influenciàrem influenciàreu influenciàs influenciàssem influenciàsseu influenciàssim influenciàssiu influenciàvem influenciàveu influenciés influenciéssem influenciésseu influenciéssim influenciéssiu influencií influenciï influenciïn influenciïs occ sept val v
影響

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
影響
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
影響
Acció i efecte d'influir.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
信息
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inform informa informada informades informam informant informar informara informaran informarem informaren informares informareu informaria informarien informaries informarà informaràs informaré informaríem informaríeu informassen informasses informassin informassis informat informats informau informava informaven informaves informe informem informen informes informessen informesses informessin informessis informeu informi informin informis informo informà informàrem informàreu informàs informàssem informàsseu informàssim informàssiu informàvem informàveu informés informéssem informésseu informéssim informéssiu informí occ sept val v
通知
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
報告
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
信息學 計算機科學
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
成份

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
印古什語

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
注射

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
無猜
Pur, sense malícia o falta.

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
革新

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) innou innov innova innovada innovades innovam innovant innovar innovara innovaran innovarem innovaren innovares innovareu innovaria innovarien innovaries innovarà innovaràs innovaré innovaríem innovaríeu innovassen innovasses innovassin innovassis innovat innovats innovau innovava innovaven innovaves innove innovem innoven innoves innovessen innovesses innovessin innovessis innoveu innovi innovin innovis innovo innovà innovàrem innovàreu innovàs innovàssem innovàsseu innovàssim innovàssiu innovàvem innovàveu innovés innovéssem innovésseu innovéssim innovéssiu innoví occ sept val v
創新

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
昆蟲 昆虫
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
鼓舞
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
本能

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
指令

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
工具
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
樂器
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
胰岛素

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
侮辱

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
侮辱

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
聰明 智能

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
心智
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
人工智能

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
意向

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
劇烈

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
強度

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
嘗試
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intent intenta intentada intentades intentam intentant intentar intentara intentaran intentarem intentaren intentares intentareu intentaria intentarien intentaries intentarà intentaràs intentaré intentaríem intentaríeu intentassen intentasses intentassin intentassis intentat intentats intentau intentava intentaven intentaves intente intentem intenten intentes intentessen intentesses intentessin intentessis intenteu intenti intentin intentis intento intentà intentàrem intentàreu intentàs intentàssem intentàsseu intentàssim intentàssiu intentàvem intentàveu intentés intentéssem intentésseu intentéssim intentéssiu intentí occ sept val v
嘗試
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
交換

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
有趣
Que interessa.

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
感叹词

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
國際語

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
方向燈
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ bal interromp interrompa interrompem interrompen interrompent interrompera interromperen interromperes interrompes interrompessen interrompesses interrompessin interrompessis interrompeu interrompi interrompia interrompien interrompies interrompin interrompis interrompo interrompran interrompre interromprem interrompreu interrompria interromprien interrompries interromprà interrompràs interrompré interrompríem interrompríeu interromps interrompuda interrompudes interromput interromputs interrompé interrompérem interrompéreu interrompés interrompéssem interrompésseu interrompéssim interrompéssiu interrompí interrompíem interrompíeu occ sept val v
打斷

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
興趣
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
利息
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ bal introdueix introdueixen introdueixes introdueixi introdueixin introdueixis introdueixo introduesc introduesqui introduesquin introduesquis introduint introduir introduiran introduirem introduireu introduiria introduirien introduiries introduirà introduiràs introduiré introduiríem introduiríeu introduí introduíem introduíeu introduírem introduíreu introduís introduíssem introduísseu introduíssim introduíssiu introduïa introduïda introduïdes introduïen introduïes introduïguem introduïgueu introduïm introduïra introduïren introduïres introduïsc introduïsca introduïsquen introduïsques introduïssen introduïsses introduïssin introduïssis introduït introduïts introduïu introduïx introduïxen introduïxes introduïxo n-occ occ sept val v
導入
Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
口譯員
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
洪水

invasió n fem
侵占
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
發明

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invent inventa inventada inventades inventam inventant inventar inventara inventaran inventarem inventaren inventares inventareu inventaria inventarien inventaries inventarà inventaràs inventaré inventaríem inventaríeu inventassen inventasses inventassin inventassis inventat inventats inventau inventava inventaven inventaves invente inventem inventen inventes inventessen inventesses inventessin inventessis inventeu inventi inventin inventis invento inventà inventàrem inventàreu inventàs inventàssem inventàsseu inventàssim inventàssiu inventàvem inventàveu inventés inventéssem inventésseu inventéssim inventéssiu inventí occ sept val v
發明
Crear una cosa del no res.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
發明家
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
投資
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ bal inverteix inverteixen inverteixes inverteixi inverteixin inverteixis inverteixo invertesc invertesqui invertesquin invertesquis invertia invertida invertides invertien inverties invertiguem invertigueu invertim invertint invertir invertira invertiran invertirem invertiren invertires invertireu invertiria invertirien invertiries invertirà invertiràs invertiré invertiríem invertiríeu invertisc invertisca invertisquen invertisques invertissen invertisses invertissin invertissis invertit invertits invertiu invertix invertixen invertixes invertixo invertí invertíem invertíeu invertírem invertíreu invertís invertíssem invertísseu invertíssim invertíssiu n-occ occ sept val v
反转
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
投資
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
調查
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) investig investiga investigada investigades investigam investigant investigar investigara investigaran investigarem investigaren investigares investigareu investigaria investigarien investigaries investigarà investigaràs investigaré investigaríem investigaríeu investigassen investigasses investigassin investigassis investigat investigats investigau investigava investigaven investigaves investigo investigue investiguem investiguen investigues investiguessen investiguesses investiguessin investiguessis investigueu investigui investiguin investiguis investigués investiguéssem investiguésseu investiguéssim investiguéssiu investiguí investigà investigàrem investigàreu investigàs investigàssem investigàsseu investigàssim investigàssiu investigàvem investigàveu occ sept val v
調查

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
邀请

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
碘

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
酸奶

ira /ˈi.ɾa/ n fem
憤怒

iridi n masc
铱

iris /ˈi.ɾis/ n masc
虹膜
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

islam /izˈɫam/ n masc
回教

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
冰岛语
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
冰岛语
Habitant d'Islàndia.
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
地峡

isòtop n masc
同位素

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
意大利语
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
意大利语
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
镱

itri n masc
钇

iuan /juˈan/ n masc
元

ió /iˈo/ n masc
离子

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
已经
Des d’abans, en un moment anterior.

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
玉

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
美洲豹

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
日本 日本语
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
日語 日语
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
夾克

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
花園 花园
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
爵士乐

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
等級制度

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
象形文字
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.
(per extensió) Cosa indesxifrable.

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
耶稣会士

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
意第绪语
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
我
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
我
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
遊戲 游戏
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.

joc de rol n masc
角色扮演游戏
Tècnica de dinàmica de grup amb finalitat lúdica, educativa o terapèutica que consisteix en la dramatització de situacions imaginàries però representatives de la realitat.
(videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
玩具

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
宝石
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
珠宝商
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
天

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
軛
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
徭役
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
年輕 年轻
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
年轻
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
青春

jubilació n fem
退休

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
猶太教 犹太教

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
判斷
Acte de jutjar.

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
柔道

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ jueva adj masc
猶太的
Pertanyent o relatiu a l'antiga Israel o als seus descendents o a la seva religió.

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
猶太人
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
運動員

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
玩
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
七月
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
歐芹

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
丛林

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
六月
Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ bal junyeix junyeixen junyeixes junyeixi junyeixin junyeixis junyeixo junyesc junyesqui junyesquin junyesquis junyia junyida junyides junyien junyies junyiguem junyigueu junyim junyint junyir junyira junyiran junyirem junyiren junyires junyireu junyiria junyirien junyiries junyirà junyiràs junyiré junyiríem junyiríeu junyisc junyisca junyisquen junyisques junyissen junyisses junyissin junyissis junyit junyits junyiu junyix junyixen junyixes junyixo junyí junyíem junyíeu junyírem junyíreu junyís junyíssem junyísseu junyíssim junyíssiu n-occ occ sept val v
套
(transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
誓詞

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jur jura jurada jurades juram jurant jurar jurara juraran jurarem juraren jurares jurareu juraria jurarien juraries jurarà juraràs juraré juraríem juraríeu jurassen jurasses jurassin jurassis jurat jurats jurau jurava juraven juraves jure jurem juren jures juressen juresses juressin juressis jureu juri jurin juris juro jurà juràrem juràreu juràs juràssem juràsseu juràssim juràssiu juràvem juràveu jurés juréssem jurésseu juréssim juréssiu jurí occ sept val v
發誓

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
準確
Conforme segons justícia i raó.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
正義

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
法官

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jutge jutgem jutgen jutges jutgessen jutgesses jutgessin jutgessis jutgeu jutgi jutgin jutgis jutgés jutgéssem jutgésseu jutgéssim jutgéssiu jutgí jutj jutja jutjada jutjades jutjam jutjant jutjar jutjara jutjaran jutjarem jutjaren jutjares jutjareu jutjaria jutjarien jutjaries jutjarà jutjaràs jutjaré jutjaríem jutjaríeu jutjassen jutjasses jutjassin jutjassis jutjat jutjats jutjau jutjava jutjaven jutjaves jutjo jutjà jutjàrem jutjàreu jutjàs jutjàssem jutjàsseu jutjàssim jutjàssiu jutjàvem jutjàveu occ sept val v
审判

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
法庭

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
空手道

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
片假名

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
奇異果

korenització /ko.ɾe.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɾe.ni.za.siˈo/ /ko.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ /ku.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
蘇聯本土化政策

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
迷宮
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
实验室

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
镧

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
青金石

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
喉

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
幼虫

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
纬度

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
熔岩

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
廁所 臉盆
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
廁所
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
薰衣草

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
讀書

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
合法的

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
军团

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ adj masc
合法的

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
慢
Que actua a poc a poc.

lent de contacte n fem
隱形眼鏡

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
慢

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
麻風病 麻瘋病

leptó n masc
輕子

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
病灶

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
致命的

letó /ɫəˈto/ adj masc
拉脫維亞語
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
拉脫維亞語
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
白血病

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
白血球

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
词位

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
詞典學

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
詞彙學

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
奠

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
性冲动

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
蜻蜓

licor /ɫiˈkor/ n masc
烈酒

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
領導能力

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
丁香紫

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
淋巴瘤

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
淋巴细胞

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
语言学
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
猞猁屬

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
地衣

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
里拉
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
文學 文学

liti n masc
锂

lituà adj masc
立陶宛語
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
立陶宛語
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
鉝

llac n masc
湖 湖泊

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
汪汪叫
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
賊

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
閃電

llana /ˈʎa.na/ n fem
羊毛
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
轮辋
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
蜥蜴

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
手電筒
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
矛
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
抛
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
铅笔
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
壁爐
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.

llar d'infants n fem
幼兒園
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
豬油

llarg /ˈʎark/ adj masc
長 长
Que té una llargada superior a la normal.

llatí /ʎaˈti/ n masc
拉丁語 拉丁语
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
罐頭
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
嘴唇 唇

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
種子
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
當時
aleshores, en aquest cas

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
魯特琴
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
野兔
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llegenda n fem
傳說 传奇

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
讀 读

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
法律
Norma d'obligat compliment.

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
丹心

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
難看

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
語言 舌 舌头
Llenguatge (ús impropi).
舌 舌头
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes n fem
手語

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
语言
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
扁豆

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
柴火
Fusta que es destina a fer foc.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
畫布

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
床單

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
豹 豹子

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
片
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llest /ˈʎest/ adj masc
聰明
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
牛奶 奶

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
字母
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
輕
De poc pes.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
掃雪車

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
酵母
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
瓶塞起子

lleó /ʎəˈo/ n masc
狮子 獅子
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
亞麻布 亚麻
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
自由
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
书 書
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
书店
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
筆記本
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
許可證

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
聯盟
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
綁
Assegurar amb una corda o similar.
挑逗
Flirtejar

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
銼
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
萊檬
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
鼻涕蟲 鼻涕虫

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
檸檬
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
门槛
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
鳶尾花

llis /ˈʎis/ adj masc
平滑

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llisc llisca lliscada lliscades lliscam lliscant lliscar lliscara lliscaran lliscarem lliscaren lliscares lliscareu lliscaria lliscarien lliscaries lliscarà lliscaràs lliscaré lliscaríem lliscaríeu lliscassen lliscasses lliscassin lliscassis lliscat lliscats lliscau lliscava lliscaven lliscaves llisco lliscà lliscàrem lliscàreu lliscàs lliscàssem lliscàsseu lliscàssim lliscàssiu lliscàvem lliscàveu llisque llisquem llisquen llisques llisquessen llisquesses llisquessin llisquessis llisqueu llisqui llisquin llisquis llisqués llisquéssem llisquésseu llisquéssim llisquéssiu llisquí occ sept val v
滑
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

llista /ˈʎis.ta/ n fem
單子
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit n masc
床
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
擔架床
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
半公斤

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
投遞

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
自由的
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
課業
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
稱讚

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
讚揚

lloc n masc
地方

lloc web n masc
网站

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llog lloga llogada llogades llogam llogant llogar llogara llogaran llogarem llogaren llogares llogareu llogaria llogarien llogaries llogarà llogaràs llogaré llogaríem llogaríeu llogassen llogasses llogassin llogassis llogat llogats llogau llogava llogaven llogaves llogo llogue lloguem lloguen llogues lloguessen lloguesses lloguessin lloguessis llogueu llogui lloguin lloguis llogués lloguéssem lloguésseu lloguéssim lloguéssiu lloguí llogà llogàrem llogàreu llogàs llogàssem llogàsseu llogàssim llogàssiu llogàvem llogàveu occ sept val v
租
Prendre a lloguer.

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
肚臍

llop n masc
狼
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
鸚鵡
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
證人席
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
黃雀

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
鬥爭
Acte de lluitar.

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lluit lluita lluitada lluitades lluitam lluitant lluitar lluitara lluitaran lluitarem lluitaren lluitares lluitareu lluitaria lluitarien lluitaries lluitarà lluitaràs lluitaré lluitaríem lluitaríeu lluitassen lluitasses lluitassin lluitassis lluitat lluitats lluitau lluitava lluitaven lluitaves lluite lluitem lluiten lluites lluitessen lluitesses lluitessin lluitessis lluiteu lluiti lluitin lluitis lluito lluità lluitàrem lluitàreu lluitàs lluitàssem lluitàsseu lluitàssim lluitàssiu lluitàvem lluitàveu lluités lluitéssem lluitésseu lluitéssim lluitéssiu lluití occ sept val v
鬥爭

llum n fem
光
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
燈 灯
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

lluna /ˈʎu.na/ n fem
月亮 月
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
遠的

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
遠的

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
泪

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
可惜
Allò que inspira pietat.

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
对数

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
長度

lumbar /ɫumˈbar/ adj
腰椎

luteci n masc
镥

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
卢森堡语 / 盧森堡語
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
镭射

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
領導

límit /ˈɫi.mit/ n masc
极限

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
线
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

líquid n masc
液體

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
邏輯

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ macedònia adj masc
馬其頓語
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
馬其頓語
Persona que habita o és originària de Macedònia.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
繼母

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
草莓

maduixa de bosc n fem
野草莓

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
成熟
Crescut, adult.
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

mag /ˈmak/ n masc
巫師
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
倉庫

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
洋红色

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
镁

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
大小

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
壯麗

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
石榴

mai adv
從未

maig n masc
五月
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
蛋黄酱

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
管家

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
多數

mal adj masc
壞
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
邪惡
Maldat, fet inacceptable moralment.

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
疾病 病
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
不对

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
孔雀石

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
拙劣

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
詛咒

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ bal maleeix maleeixen maleeixes maleeixi maleeixin maleeixis maleeixo maleesc maleesqui maleesquin maleesquis maleint maleir maleiran maleirem maleireu maleiria maleirien maleiries maleirà maleiràs maleiré maleiríem maleiríeu maleí maleíem maleíeu maleírem maleíreu maleís maleíssem maleísseu maleíssim maleíssiu maleïa maleïda maleïdes maleïen maleïes maleïguem maleïgueu maleïm maleïra maleïren maleïres maleïsc maleïsca maleïsquen maleïsques maleïssen maleïsses maleïssin maleïssis maleït maleïts maleïu maleïx maleïxen maleïxes maleïxo n-occ occ sept val v
詛咒
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
手提箱

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
該死的

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malgast malgasta malgastada malgastades malgastam malgastant malgastar malgastara malgastaran malgastarem malgastaren malgastares malgastareu malgastaria malgastarien malgastaries malgastarà malgastaràs malgastaré malgastaríem malgastaríeu malgastassen malgastasses malgastassin malgastassis malgastat malgastats malgastau malgastava malgastaven malgastaves malgaste malgastem malgasten malgastes malgastessen malgastesses malgastessin malgastessis malgasteu malgasti malgastin malgastis malgasto malgastà malgastàrem malgastàreu malgastàs malgastàssem malgastàsseu malgastàssim malgastàssiu malgastàvem malgastàveu malgastés malgastéssem malgastésseu malgastéssim malgastéssiu malgastí occ sept val v
浪費

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
儘管

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
噩夢

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ adj masc
馬爾他語
Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ n masc
馬爾他語
Habitant de Malta.
(masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
髖

malvist /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈβist/ adj masc
被唾弃

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
惡意

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
吹功

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
猛犸

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
哺乳類 哺乳类

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
不足

mandala /manˈda.ɫa/ /mənˈda.ɫə/ n
曼陀罗
Obra artística en relleu o dibuixada, típicament circular, normalment composta en bona part per formes repetides i equidistants, pensada per objectius místics i usada especialment en l'hinduisme i el budisme.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
橘子

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
官 官话
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
曼陀林

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
肉圓

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
顎

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
锰

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
狂熱

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
示威

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
手銬
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
操縱

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manipul manipula manipulada manipulades manipulam manipulant manipular manipulara manipularan manipularem manipularen manipulares manipulareu manipularia manipularien manipularies manipularà manipularàs manipularé manipularíem manipularíeu manipulassen manipulasses manipulassin manipulassis manipulat manipulats manipulau manipulava manipulaven manipulaves manipule manipulem manipulen manipules manipulessen manipulesses manipulessin manipulessis manipuleu manipuli manipulin manipulis manipulo manipulà manipulàrem manipulàreu manipulàs manipulàssem manipulàsseu manipulàssim manipulàssiu manipulàvem manipulàveu manipulés manipuléssem manipulésseu manipuléssim manipuléssiu manipulí occ sept val v
操纵
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
人體模型
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
毯子
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
黃油 黄油

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
保養

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ bal mantenc mantendran mantendrem mantendreu mantendria mantendrien mantendries mantendrà mantendràs mantendré mantendríem mantendríeu mantenen mantenguda mantengudes mantenguem mantengueren mantengueres mantenguessin mantenguessis mantengueu mantengui mantenguin mantenguis mantengut mantenguts mantengué mantenguérem mantenguéreu mantengués mantenguéssim mantenguéssiu mantenguí mantenia mantenien mantenies mantenim mantenint mantenir manteniu mantens manteníem manteníeu mantinc mantindran mantindrem mantindreu mantindria mantindrien mantindries mantindrà mantindràs mantindré mantindríem mantindríeu mantinga mantinguda mantingudes mantinguem mantinguen mantinguera mantingueren mantingueres mantingues mantinguessen mantinguesses mantinguessin mantinguessis mantingueu mantingui mantinguin mantinguis mantingut mantinguts mantingué mantinguérem mantinguéreu mantingués mantinguéssem mantinguésseu mantinguéssim mantinguéssiu mantinguí manté mantén mantín occ val v
维修
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
手工的
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
手冊
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
手稿 手抄本

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
风箱

mapa /ˈma.pa/ n masc
地圖 地图

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
化妝
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
海 大海

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
綠寶石

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
馬拉松 马拉松

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
大理石

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
背 面
Senyal que un objecte deixa en un altre.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
火星的
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
火星人
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
母亲 妈妈
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
潮 潮汐

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
頭暈

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
雛菊

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
瓢蟲
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
娘娘腔
(despectiu) Home homosexual.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
水手
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
貝類

marit /maˈɾit/ n masc
丈夫

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
公羊
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
褐色 棕色
D'un color propi de la castanya.

martell /maɾˈteʎ/ n masc
錘子 锤子
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
殉難

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
三月
Tercer mes de l'any.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
雄
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masclet /masˈkɫet/ /məsˈkɫət/ /məsˈkɫɛt/ n masc
山羊胡子
Barba petita que només abasta el mentó.

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
男的
Que pertany al mascle.
男子氣
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
地牢

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
太多
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
麵團
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
大屠殺

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
嚼
Trinxar el menjar amb les dents.

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
性自慰

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
床墊
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
殺死
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
同一
Sense canvis.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
婚姻
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
大砍刀

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
物質
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
主題
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
上午 早晨

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
錘
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
槌
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
共濟會會員

maó /maˈo/ n masc
磚

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
力學 力学

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
獎章

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
環境

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
藥

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
醫學 医学
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ adj
葯

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
冥想
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) medit medita meditada meditades meditam meditant meditar meditara meditaran meditarem meditaren meditares meditareu meditaria meditarien meditaries meditarà meditaràs meditaré meditaríem meditaríeu meditassen meditasses meditassin meditassis meditat meditats meditau meditava meditaven meditaves medite meditem mediten medites meditessen meditesses meditessin meditessis mediteu mediti meditin meditis medito medità meditàrem meditàreu meditàs meditàssem meditàsseu meditàssim meditàssiu meditàvem meditàveu medités meditéssem meditésseu meditéssim meditéssiu medití occ sept val v
沉思

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
髓

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
水母

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
半

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
鿏

mel n fem
蜂蜜 蜜

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
黑色素瘤

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
果醬

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
曲調

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
脾

melòman /meˈɫɔ.man/ /məˈɫɔ.mən/ n masc
歌唱狂者

meló /məˈɫo/ n masc
瓜 甜瓜

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
記憶

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
钔

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
飯廳
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
食物
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
吃 吃饭
Ingerir aliments.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
月經

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
智力

mentida /menˈti.ða/ n fem
謊言 谎言
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ bal centr ment menta menteix menteixen menteixes menteixi menteixin menteixis menteixo menten mentes mentesc mentesqui mentesquin mentesquis menti mentia mentida mentides mentien menties mentiguem mentigueu mentim mentin mentint mentir mentira mentiran mentirem mentiren mentires mentireu mentiria mentirien mentiries mentirà mentiràs mentiré mentiríem mentiríeu mentis mentisc mentisca mentisquen mentisques mentissen mentisses mentissin mentissis mentit mentits mentiu mentix mentixen mentixes mentixo mento ments mentí mentíem mentíeu mentírem mentíreu mentís mentíssem mentísseu mentíssim mentíssiu n-occ occ sept val v
說謊 说谎
Dir mentides o falsedats.

mentrestant /ˌmen.tɾesˈtan/ /ˌmen.tɾesˈtant/ /ˌmen.tɾəsˈtan/ /ˌmen.tɾəsˈtant/ adv
同時

mentó /menˈto/ n masc
下巴

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
鄙夷

mer /ˈmer/ adj masc
僅

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
奇迹

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
奇妙

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
商品

mercat /meɾˈkat/ n masc
市場
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
黑市

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
汞

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
大便
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
蛋白脆饼

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
经线

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
山鳥 乌鸫
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ alg bal mereix mereixem mereixen mereixent mereixeran mereixerem mereixeren mereixeres mereixereu mereixeria mereixerien mereixeries mereixerà mereixeràs mereixeré mereixeríem mereixeríeu mereixes mereixessin mereixessis mereixeu mereixi mereixia mereixien mereixies mereixin mereixis mereixo mereixé mereixérem mereixéreu mereixés mereixéssim mereixéssiu mereixí mereixíem mereixíeu meresc meresca merescuda merescudes merescut merescuts meresquem meresquen meresquera meresqueren meresqueres meresques meresquessen meresquesses meresquessin meresquessis meresqueu meresqui meresquin meresquis meresqué meresquérem meresquéreu meresqués meresquéssem meresquésseu meresquéssim meresquéssiu meresquí merèixer occ sept val v
值得

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
分体法

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
月 月份

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
混合物

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
清真寺

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
教師 老师
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
女主人
Dona que té domini d'alguna cosa.

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
測量

mesó n masc
介子

metall /meˈtaʎ/ n masc
金属

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
流星

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
隕石

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
醫生
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metodologia n fem
方法論

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
米

metre quadrat n masc
平方米

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
地铁

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
节拍器

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
導火線
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
毒物

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
比喻 隐喻

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ n fem
转移

mexicà n masc
墨西哥人
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
猴子
Simi de cua llarga i prènsil.

microprogramari n masc
固件

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
麥克風 麦克风

midó /miˈðo/ n masc
淀粉

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
半
Que és la meitat d'un tot.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
中午
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

mil number
一千
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
十亿

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
軍事
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
兵
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
百万

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
英里

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
更好
En grau superior comparat amb un altre.

mil·lenni /miɫˈɫɛn.ni/ /miˈɫɛn.ni/ n masc
千年

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
毫秒

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
毫米

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
民兵

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
礦山

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
礦物
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
採礦

minut n masc
分鐘 分钟

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
分針

miol /miˈɔɫ/ n masc
喵

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
奇跡

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
目光

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
鏡子 镜子
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
看
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
海市蜃樓
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
沒藥

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
厌世

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
彌撒

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
信息

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
信使

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
傳教士

missió n fem
任務

misteri n masc
神祕
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
神秘

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
火柴
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
男性貶抑

mite n masc
神話
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitja lluna n masc
半月
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
半夜

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
用

mitjà n masc
方法
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
襪子

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
神話 神话

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
有絲分裂

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
鼻涕
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
手帕
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
時裝
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
模型

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
修改

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modific modifica modificada modificades modificam modificant modificar modificara modificaran modificarem modificaren modificares modificareu modificaria modificarien modificaries modificarà modificaràs modificaré modificaríem modificaríeu modificassen modificasses modificassin modificassis modificat modificats modificau modificava modificaven modificaves modifico modificà modificàrem modificàreu modificàs modificàssem modificàsseu modificàssim modificàssiu modificàvem modificàveu modifique modifiquem modifiquen modifiques modifiquessen modifiquesses modifiquessin modifiquessis modifiqueu modifiqui modifiquin modifiquis modifiqués modifiquéssem modifiquésseu modifiquéssim modifiquéssiu modifiquí occ sept val v
修改

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
謙虛

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
臭鼬

mol /ˈmɔɫ/ n masc
摩尔
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ bal mol molc moldran moldre moldrem moldreu moldria moldrien moldries moldrà moldràs moldré moldríem moldríeu molem molen molent moleu molga molguem molguen molguera molgueren molgueres molgues molguessen molguesses molguessin molguessis molgueu molgui molguin molguis molgué molguérem molguéreu molgués molguéssem molguésseu molguéssim molguéssiu molguí molia molien molies mols molíem molíeu mòlt mòlta mòltes mòlts occ val v
磨碎

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) molest molesta molestada molestades molestam molestant molestar molestara molestaran molestarem molestaren molestares molestareu molestaria molestarien molestaries molestarà molestaràs molestaré molestaríem molestaríeu molestassen molestasses molestassin molestassis molestat molestats molestau molestava molestaven molestaves moleste molestem molesten molestes molestessen molestesses molestessin molestessis molesteu molesti molestin molestis molesto molestà molestàrem molestàreu molestàs molestàssem molestàsseu molestàssim molestàssiu molestàvem molestàveu molestés molestéssem molestésseu molestéssim molestéssiu molestí occ sept val v
打擾

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
钼

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
磨坊主

moll adj masc
濕
Ple d'aigua.

moll n masc
髓
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
渣
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
弹簧
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
青苔 苔藓
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
很多
En gran quantitat o nombre.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
軟體動物

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
分子
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
磨坊

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
時刻

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
君主制
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
硬幣 硬币

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
修道院

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
豆

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
甘薯

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
修女

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
修士

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
妖怪

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
季风

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
紀念碑

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
道德

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
海鳝
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
語素

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
嗎啡

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
形态学

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
死
Deixar d'existir, cessar.

mort adj masc
死的
Que no viu.

mort n fem
死亡
Fi de la vida.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
蒼蠅 苍蝇 蝇
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
镆

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
蚊子
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
咬
Acció i efecte de mossegar.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosseg mossega mossegada mossegades mossegam mossegant mossegar mossegara mossegaran mossegarem mossegaren mossegares mossegareu mossegaria mossegarien mossegaries mossegarà mossegaràs mossegaré mossegaríem mossegaríeu mossegassen mossegasses mossegassin mossegassis mossegat mossegats mossegau mossegava mossegaven mossegaves mossego mossegue mosseguem mosseguen mossegues mosseguessen mosseguesses mosseguessin mosseguessis mossegueu mossegui mosseguin mosseguis mossegués mosseguéssem mosseguésseu mosseguéssim mosseguéssiu mosseguí mossegà mossegàrem mossegàreu mossegàs mossegàssem mossegàsseu mossegàssim mossegàssiu mossegàvem mossegàveu occ sept val v
咬
Clavar les dents en alguna cosa.

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
鬍子

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
伶鼬

mot n masc
词

motiu /muˈtiw/ n masc
動機
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
動機 动机

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) motiu motiv motiva motivada motivades motivam motivant motivar motivara motivaran motivarem motivaren motivares motivareu motivaria motivarien motivaries motivarà motivaràs motivaré motivaríem motivaríeu motivassen motivasses motivassin motivassis motivat motivats motivau motivava motivaven motivaves motive motivem motiven motives motivessen motivesses motivessin motivessis motiveu motivi motivin motivis motivo motivà motivàrem motivàreu motivàs motivàssem motivàsseu motivàssim motivàssiu motivàvem motivàveu motivés motivéssem motivésseu motivéssim motivéssiu motiví occ sept val v
激发

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
模具

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
摩托車

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
馬達
Màquina que genera un moviment.

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
背包

moure /ˈmɔw.ɾe/ bal moc moem moeu moga moguda mogudes moguem moguen moguera mogueren mogueres mogues moguessen moguesses moguessin moguessis mogueu mogui moguin moguis mogut moguts mogué moguérem moguéreu mogués moguéssem moguésseu moguéssim moguéssiu moguí mou mouen mouran moure mourem moureu mouria mourien mouries mourà mouràs mouré mouríem mouríeu mous movem movent moveu movia movien movies movíem movíeu occ val v
动
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
運動
Acció de moure.

mugró n masc
乳頭

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mull mulla mullada mullades mullam mullant mullar mullara mullaran mullarem mullaren mullares mullareu mullaria mullarien mullaries mullarà mullaràs mullaré mullaríem mullaríeu mullassen mullasses mullassin mullassis mullat mullats mullau mullava mullaven mullaves mulle mullem mullen mulles mullessen mullesses mullessin mullessis mulleu mulli mullin mullis mullo mullà mullàrem mullàreu mullàs mullàssem mullàsseu mullàssim mullàssiu mullàvem mullàveu mullés mulléssem mullésseu mulléssim mulléssiu mullí occ sept val v
濡濕
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
妻子

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
罰金

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
乘法

municipi n masc
市政當局

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
山

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
騎
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
牆壁
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murmurar /mur.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) murmur murmura murmurada murmurades murmuram murmurant murmurar murmurara murmuraran murmurarem murmuraren murmurares murmurareu murmuraria murmurarien murmuraries murmurarà murmuraràs murmuraré murmuraríem murmuraríeu murmurassen murmurasses murmurassin murmurassis murmurat murmurats murmurau murmurava murmuraven murmuraves murmure murmurem murmuren murmures murmuressen murmuresses murmuressin murmuressis murmureu murmuri murmurin murmuris murmuro murmurà murmuràrem murmuràreu murmuràs murmuràssem murmuràsseu murmuràssim murmuràssiu murmuràvem murmuràveu murmurés murmuréssem murmurésseu murmuréssim murmuréssiu murmurí occ sept val v
杂音

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
淡菜

musell n masc
口吻

museu /muˈzew/ n masc
博物館 博物馆
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
歌舞片
Espectacle teatral amb música i cançons.

mussol n masc
貓頭鷹
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
穆斯林
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
穆斯林
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
啞巴

mà n fem
手
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
魔術

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
有魔力

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
把手
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
軟管
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
海龍捲風
Tornado format sobre la superfície de l'aigua.

màniga n fem
袖子

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
機

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
烈士

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
面具
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
桅

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
方法

mèu /ˈmɛw/ Interjection
喵

més adv
更多
Diferència comparativa per excés.

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
手机
Telèfon mòbil.

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
木乃伊

món n masc
世界
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
桑椹
Fruit de la morera.

múscul n masc
肌肉

músic /ˈmu.zik/ n masc
音乐家

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
音樂 音乐
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
藍莓

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
国家

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
民族主义

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
珍珠母

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
嬰兒

naixement n masc
出生

nan /ˈnan/ adj
侏儒

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
鼻孔

narració /na.ra.siˈo/ /nə.rə.siˈo/ n fem
叙事

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
一角鲸

nas n masc
鼻子 鼻
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
乳脂
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
游泳

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
自然
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
剃刀
Ganivet de fulla giratòria que es pot amagar dins el mànec.

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
航海

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naveg navega navegada navegades navegam navegant navegar navegara navegaran navegarem navegaren navegares navegareu navegaria navegarien navegaries navegarà navegaràs navegaré navegaríem navegaríeu navegassen navegasses navegassin navegassis navegat navegats navegau navegava navegaven navegaves navego navegue naveguem naveguen navegues naveguessen naveguesses naveguessin naveguessis navegueu navegui naveguin naveguis navegués naveguéssem naveguésseu naveguéssim naveguéssiu naveguí navegà navegàrem navegàreu navegàs navegàssem navegàsseu navegàssim navegàssiu navegàvem navegàveu occ sept val v
行船

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
侄女

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
姪 侄子

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
必要的

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) necessit necessita necessitada necessitades necessitam necessitant necessitar necessitara necessitaran necessitarem necessitaren necessitares necessitareu necessitaria necessitarien necessitaries necessitarà necessitaràs necessitaré necessitaríem necessitaríeu necessitassen necessitasses necessitassin necessitassis necessitat necessitats necessitau necessitava necessitaven necessitaves necessite necessitem necessiten necessites necessitessen necessitesses necessitessin necessitessis necessiteu necessiti necessitin necessitis necessito necessità necessitàrem necessitàreu necessitàs necessitàssem necessitàsseu necessitàssim necessitàssiu necessitàvem necessitàveu necessités necessitéssem necessitésseu necessitéssim necessitéssiu necessití occ sept val v
需要

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
需求

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
游泳

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neg nega negada negades negam negant negar negara negaran negarem negaren negares negareu negaria negarien negaries negarà negaràs negaré negaríem negaríeu negassen negasses negassin negassis negat negats negau negava negaven negaves nego negue neguem neguen negues neguessen neguesses neguessin neguessis negueu negui neguin neguis negués neguéssem neguésseu neguéssim neguéssiu neguí negà negàrem negàreu negàs negàssem negàsseu negàssim negàssiu negàvem negàveu occ sept val v
否認
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ negativa adj masc
非正
Que no és positiu.

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ bal n-occ negligeix negligeixen negligeixes negligeixi negligeixin negligeixis negligeixo negligesc negligesqui negligesquin negligesquis negligia negligida negligides negligien negligies negligiguem negligigueu negligim negligint negligir negligira negligiran negligirem negligiren negligires negligireu negligiria negligirien negligiries negligirà negligiràs negligiré negligiríem negligiríeu negligisc negligisca negligisquen negligisques negligissen negligisses negligissin negligissis negligit negligits negligiu negligix negligixen negligixes negligixo negligí negligíem negligíeu negligírem negligíreu negligís negligíssem negligísseu negligíssim negligíssiu occ sept val v
忽略
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) negocia negociada negociades negociam negociant negociar negociara negociaran negociarem negociaren negociares negociareu negociaria negociarien negociaries negociarà negociaràs negociaré negociaríem negociaríeu negociassen negociasses negociassin negociassis negociat negociats negociau negociava negociaven negociaves negocie negociem negocien negocies negociessen negociesses negociessin negociessis negocieu negocii negocio negocià negociàrem negociàreu negociàs negociàssem negociàsseu negociàssim negociàssiu negociàvem negociàveu negociés negociéssem negociésseu negociéssim negociéssiu negocií negociï negociïn negociïs occ sept val v
談判
Fer negoci amb béns, mercaderies.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
黑
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

nen /ˈnen/ n masc
小孩 男孩
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
钕

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
新词

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
镎

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
神經 神经
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
乾淨
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ n masc
孫子

neta /ˈne.ta/ /ˈnə.tə/ /ˈnɛ.tə/ n fem
孫女

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) netege netegem netegen neteges netegessen netegesses netegessin netegessis netegeu netegi netegin netegis netegés netegéssem netegésseu netegéssim netegéssiu netegí neteig neteja netejada netejades netejam netejant netejar netejara netejaran netejarem netejaren netejares netejareu netejaria netejarien netejaries netejarà netejaràs netejaré netejaríem netejaríeu netejassen netejasses netejassin netejassis netejat netejats netejau netejava netejaven netejaves netejo netejà netejàrem netejàreu netejàs netejàssem netejàsseu netejàssim netejàssiu netejàvem netejàveu occ sept val v
打掃

neu n fem
雪

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
神经科学

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
神經細胞

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
中立

neutrí n masc
中微子

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
中子

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
降雪

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
下雪

nevera /neˈve.ɾa/ /neˈβe.ɾa/ /nəˈve.ɾə/ /nəˈβe.ɾə/ n fem
冰窖
Lloc on es conserva la neu per al seu ús.

newton /ˈniw.ton/ n masc
牛頓

neó /nəˈo/ n masc
氖

nihoni n masc
鿭

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
沒有人

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
玩偶
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot de neu n masc
雪人

niobi n masc
铌

nit n fem
夜晚 夜
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
夜 夜晚
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
氮

niu n masc
鳥巢
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
级

no adv
不
Partícula de negació o contradicció.

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
虚无

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
锘

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
但是

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
女儿

nom /ˈnom/ n masc
名字
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
名 名字
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
专有名词

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
数

nombre atòmic n masc
原子序数

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
只有

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
九十

nord n masc
北

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
西北

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
正常
Que segueix una norma.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ noruega adj masc
挪威語 挪威语
Relatiu o pertanyent a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
我們 我们

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
我们的

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
怀旧

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
成績
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
音符
Cada un dels elements de l'escala musical.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
公证

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
消息

nou adj masc
新
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
核桃
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.

nou number
九
(cardinal) Vuit més un.

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
小說

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
小说家

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
十一月
Onzè mes de l'any.

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
新手

nu adj masc
赤裸
Sense roba o vestit.

nucleó n masc
核子

nus n masc
結
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
新郎

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
疙瘩

nyu /ˈɲu/ n masc
角马

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
納瓦特爾語
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
惡心
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
出生
Sortir a llum del ventre de la mare.

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
镍 鎳

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
游牧
Relacionat amb el nomadisme.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
新娘

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
雲 云
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
或者
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
綠洲

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
方尖碑

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
開着

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
肥胖症

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
客觀
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
標的
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
目標
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
物鏡
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
忘記 忘记
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
義務

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) oblig obliga obligada obligades obligam obligant obligar obligara obligaran obligarem obligaren obligares obligareu obligaria obligarien obligaries obligarà obligaràs obligaré obligaríem obligaríeu obligassen obligasses obligassin obligassis obligat obligats obligau obligava obligaven obligaves obligo obligue obliguem obliguen obligues obliguessen obliguesses obliguessin obliguessis obligueu obligui obliguin obliguis obligués obliguéssem obliguésseu obliguéssim obliguéssiu obliguí obligà obligàrem obligàreu obligàs obligàssem obligàsseu obligàssim obligàssiu obligàvem obligàveu occ sept val v
強迫

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
双簧管

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
工人

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
開

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
淫穢
Expressió o paraula obscena.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
淫秽

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
迷住

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
障礙

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ bal obtenc obtendran obtendrem obtendreu obtendria obtendrien obtendries obtendrà obtendràs obtendré obtendríem obtendríeu obtenen obtenguda obtengudes obtenguem obtengueren obtengueres obtenguessin obtenguessis obtengueu obtengui obtenguin obtenguis obtengut obtenguts obtengué obtenguérem obtenguéreu obtengués obtenguéssim obtenguéssiu obtenguí obtenia obtenien obtenies obtenim obtenint obtenir obteniu obtens obteníem obteníeu obtinc obtindran obtindrem obtindreu obtindria obtindrien obtindries obtindrà obtindràs obtindré obtindríem obtindríeu obtinga obtinguda obtingudes obtinguem obtinguen obtinguera obtingueren obtingueres obtingues obtinguessen obtinguesses obtinguessin obtinguessis obtingueu obtingui obtinguin obtinguis obtingut obtinguts obtingué obtinguérem obtinguéreu obtingués obtinguéssem obtinguésseu obtinguéssim obtinguéssiu obtinguí obté obtén obtín occ val v
獲得

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
鵝 鹅

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
場合
Moment determinat, vegada, cop, cas.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
欧西坦语
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
鸟

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
大洋 大海

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
十月
Desè mes de l'any.

ocular /o.kuˈɫa/ /o.kuˈɫaɾ/ /u.kuˈɫa/ /u.kuˈɫar/ adj
眼的

odi n masc
恨

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ odia odiada odiades odiam odiant odiar odiara odiaran odiarem odiaren odiares odiareu odiaria odiarien odiaries odiarà odiaràs odiaré odiaríem odiaríeu odiassen odiasses odiassin odiassis odiat odiats odiau odiava odiaven odiaves odie odiem odien odies odiessen odiesses odiessin odiessis odieu odii odio odià odiàrem odiàreu odiàs odiàssem odiàsseu odiàssim odiàssiu odiàvem odiàveu odiés odiéssem odiésseu odiéssim odiéssiu odií odiï odiïn odiïs sept val v
恨

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
西

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofeg ofega ofegada ofegades ofegam ofegant ofegar ofegara ofegaran ofegarem ofegaren ofegares ofegareu ofegaria ofegarien ofegaries ofegarà ofegaràs ofegaré ofegaríem ofegaríeu ofegassen ofegasses ofegassin ofegassis ofegat ofegats ofegau ofegava ofegaven ofegaves ofego ofegue ofeguem ofeguen ofegues ofeguessen ofeguesses ofeguessin ofeguessis ofegueu ofegui ofeguin ofeguis ofegués ofeguéssem ofeguésseu ofeguéssim ofeguéssiu ofeguí ofegà ofegàrem ofegàreu ofegàs ofegàssem ofegàsseu ofegàssim ofegàssiu ofegàvem ofegàveu sept val v
溺水
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ bal occ ofenc ofendran ofendre ofendrem ofendreu ofendria ofendrien ofendries ofendrà ofendràs ofendré ofendríem ofendríeu ofenem ofenen ofenent ofeneu ofenga ofenguem ofenguen ofenguera ofengueren ofengueres ofengues ofenguessen ofenguesses ofenguessin ofenguessis ofengueu ofengui ofenguin ofenguis ofengué ofenguérem ofenguéreu ofengués ofenguéssem ofenguésseu ofenguéssim ofenguéssiu ofenguí ofenia ofenien ofenies ofens ofeníem ofeníeu ofesa ofeses ofesos ofèn ofès ofén ofés val v
冒犯

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
官方的
Càrrec militar de sergent en amunt.

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
鿫

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
食人魔

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
嗅覺

oli n masc
油
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
橄榄 橄欖

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ n masc
橄榄树

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
鍋

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
味道

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
榆木

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
陰影 阴影
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ bal occ ompl omple omplen omplert omplerta omplertes omplerts omples ompli omplia omplida omplides omplien omplies ompliguem ompligueu omplim omplin omplint omplir omplira ompliran omplirem ompliren omplires omplireu ompliria omplirien ompliries omplirà ompliràs ompliré ompliríem ompliríeu omplis omplissen omplisses omplissin omplissis omplit omplits ompliu omplo omplí omplíem omplíeu omplírem omplíreu omplís omplíssem omplísseu omplíssim omplíssiu sept val òmplic òmpliga òmpliguen òmpligues v
裝滿

on adv
哪儿

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
波浪
Ona gran.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
伯父
Germà del pare o de la mare.

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
拟声词

onze /ˈon.ze/ number
十一

opció n fem
選擇
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
手術
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
意見

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
輿論

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
機會

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
反對 對立
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
反對
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ bal n-occ occ oprimeix oprimeixen oprimeixes oprimeixi oprimeixin oprimeixis oprimeixo oprimesc oprimesqui oprimesquin oprimesquis oprimia oprimida oprimides oprimien oprimies oprimiguem oprimigueu oprimim oprimint oprimir oprimira oprimiran oprimirem oprimiren oprimires oprimireu oprimiria oprimirien oprimiries oprimirà oprimiràs oprimiré oprimiríem oprimiríeu oprimisc oprimisca oprimisquen oprimisques oprimissen oprimisses oprimissin oprimissis oprimit oprimits oprimiu oprimix oprimixen oprimixes oprimixo oprimí oprimíem oprimíeu oprimírem oprimíreu oprimís oprimíssem oprimísseu oprimíssim oprimíssiu sept val v
壓迫
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
金 黄金

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
猩猩

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
團

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
大麦

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
电脑 计算机

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
普通

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
順序 目
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
耳朵 耳

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
燕子

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
牛至
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
孤儿

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
冶金匠

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
生物

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
機構
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
組織
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
高潮

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
風琴

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
自負

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
傲然
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
有机

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
東方

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
新生訓練

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
東方的

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
起源

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
原
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
尿

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
鸭嘴兽

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
樂團

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
兰

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
正字法 拼写

os /ˈos/ n masc
骨頭 骨 骨头
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

osmi n masc
锇

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
人質

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ostent ostenta ostentada ostentades ostentam ostentant ostentar ostentara ostentaran ostentarem ostentaren ostentares ostentareu ostentaria ostentarien ostentaries ostentarà ostentaràs ostentaré ostentaríem ostentaríeu ostentassen ostentasses ostentassin ostentassis ostentat ostentats ostentau ostentava ostentaven ostentaves ostente ostentem ostenten ostentes ostentessen ostentesses ostentessin ostentessis ostenteu ostenti ostentin ostentis ostento ostentà ostentàrem ostentàreu ostentàs ostentàssem ostentàsseu ostentàssim ostentàssiu ostentàvem ostentàveu ostentés ostentéssem ostentésseu ostentéssim ostentéssiu ostentí sept val v
詡

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
牡蠣 牡蛎

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
耳炎

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
奧斯曼
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
奧斯曼人
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

ou /ˈow/ n masc
蛋
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
蛋 鸡蛋
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
复活节彩蛋

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
卵形
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
卵形
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
卵巢

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
綿羊 羊

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovul ovula ovulada ovulades ovulam ovulant ovular ovulara ovularan ovularem ovularen ovulares ovulareu ovularia ovularien ovularies ovularà ovularàs ovularé ovularíem ovularíeu ovulassen ovulasses ovulassin ovulassis ovulat ovulats ovulau ovulava ovulaven ovulaves ovule ovulem ovulen ovules ovulessen ovulesses ovulessin ovulessis ovuleu ovuli ovulin ovulis ovulo ovulà ovulàrem ovulàreu ovulàs ovulàssem ovulàsseu ovulàssim ovulàssiu ovulàvem ovulàveu ovulés ovuléssem ovulésseu ovuléssim ovuléssiu ovulí sept val v
排卵
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
氧 氧气

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
臭氧

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
聽覺
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
麵包 面包
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de motlle n masc
庞多米面包

pa de pessic n masc
蛋糕

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
耐心
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
患者

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
耐性
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
乾爹 男儐相
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
平底鍋 平底锅
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
付款

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pag paga pagada pagades pagam pagant pagar pagara pagaran pagarem pagaren pagares pagareu pagaria pagarien pagaries pagarà pagaràs pagaré pagaríem pagaríeu pagassen pagasses pagassin pagassis pagat pagats pagau pagava pagaven pagaves pago pague paguem paguen pagues paguessen paguesses paguessin paguessis pagueu pagui paguin paguis pagués paguéssem paguésseu paguéssim paguéssiu paguí pagà pagàrem pagàreu pagàs pagàssem pagàsseu pagàssim pagàssiu pagàvem pagàveu sept val v
付 付钱

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
风景

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
槓桿

palau n masc
宮殿 宫殿

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
磚匠
Mestre obrer de la construcció.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
稻草

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
草垛

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
手掌
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
棕櫚 棕榈
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
钯

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
熊貓

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
大流行病

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
蟑螂

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
葡萄乾
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
屏幕
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
褲子

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
集電弓

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
腹
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
腿肚子

pany n masc
锁
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

papa /ˈpa.pa/ n masc
教宗
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
蝴蝶
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
yanan
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
紙 纸
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
角色 纸
rol, actuació

paper higiènic n masc
衛生紙

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ n fem
文書工作

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
古代文獻

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
包
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
車站
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
悖論

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
天堂

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
雨伞 伞

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
平行的

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
平行四边形

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
詞
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ n masc
公園 公园
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
麻雀
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
父亲 父 爸爸
Progenitor masculí.

parell mínim n masc
最小對立體

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
雙
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
父母
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
牆壁
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
生

parkour /parˈkur/ n masc
跑酷

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
語言

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
议会
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
講 讲话
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
眼皮

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
堂区

part n fem
部分
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
出生
Acte de donar a llum a un infant.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
參加

partit /paɾˈtit/ n masc
政黨
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
比賽
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
音樂記譜法

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
粒子

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
譬語

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
段

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
寄生物
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

paròdia n masc
戏仿

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ n fem
嗅觉倒错

pas n masc
步
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
帕斯卡

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
走廊
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
护照

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
過去 过去

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
散步
Acte de passejar.

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
消極

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
激情

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
意大利麵

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
紅蘿蔔 胡萝卜
Arrel comestible de la planta anterior.

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
藥丸
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
牧羊人
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastís /pasˈtis/ n masc
蛋糕
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
土豆

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
小厮

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
苦痛

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patina patinada patinades patinam patinant patinar patinara patinaran patinarem patinaren patinares patinareu patinaria patinarien patinaries patinarà patinaràs patinaré patinaríem patinaríeu patinassen patinasses patinassin patinassis patinat patinats patinau patinava patinaven patinaves patine patinem patinen patines patinessen patinesses patinessin patinessis patineu patini patinin patinis patino patinà patinàrem patinàreu patinàs patinàssem patinàsseu patinàssim patinàssiu patinàvem patinàveu patinés patinéssem patinésseu patinéssim patinéssiu patiní patín sept val v
溜冰
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ n masc
溜冰

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
滑板車

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ bal n-occ occ pateix pateixen pateixes pateixi pateixin pateixis pateixo patesc patesqui patesquin patesquis patia patida patides patien paties patiguem patigueu patim patint patir patira patiran patirem patiren patires patireu patiria patirien patiries patirà patiràs patiré patiríem patiríeu patisc patisca patisquen patisques patissen patisses patissin patissis patit patits patiu patix patixen patixes patixo patí patíem patíeu patírem patíreu patís patíssem patísseu patíssim patíssiu sept val v
受苦
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patologia /pa.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pa.to.ɫoˈʒi.a/ /pə.to.ɫoˈʒi.ə/ /pə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
病理学

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrull patrulla patrullada patrullades patrullam patrullant patrullar patrullara patrullaran patrullarem patrullaren patrullares patrullareu patrullaria patrullarien patrullaries patrullarà patrullaràs patrullaré patrullaríem patrullaríeu patrullassen patrullasses patrullassin patrullassis patrullat patrullats patrullau patrullava patrullaven patrullaves patrulle patrullem patrullen patrulles patrullessen patrullesses patrullessin patrullessis patrulleu patrulli patrullin patrullis patrullo patrullà patrullàrem patrullàreu patrullàs patrullàssem patrullàsseu patrullàssim patrullàssiu patrullàvem patrullàveu patrullés patrulléssem patrullésseu patrulléssim patrulléssiu patrullí sept val v
巡邏

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
冰鞋

pau n fem
和平
Absència de guerra.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
gânîmâ guo ren
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

pavimentar /pa.vi.menˈtaɾ/ /pa.βi.menˈta/ /pə.vi.mənˈta/ /pə.βi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paviment pavimenta pavimentada pavimentades pavimentam pavimentant pavimentar pavimentara pavimentaran pavimentarem pavimentaren pavimentares pavimentareu pavimentaria pavimentarien pavimentaries pavimentarà pavimentaràs pavimentaré pavimentaríem pavimentaríeu pavimentassen pavimentasses pavimentassin pavimentassis pavimentat pavimentats pavimentau pavimentava pavimentaven pavimentaves pavimente pavimentem pavimenten pavimentes pavimentessen pavimentesses pavimentessin pavimentessis pavimenteu pavimenti pavimentin pavimentis pavimento pavimentà pavimentàrem pavimentàreu pavimentàs pavimentàssem pavimentàsseu pavimentàssim pavimentàssiu pavimentàvem pavimentàveu pavimentés pavimentéssem pavimentésseu pavimentéssim pavimentéssiu pavimentí sept val v
铺砌

país /paˈis/ n masc
國家 国家
Unitat fisiogràfica o paisatgística.

paó /paˈo/ n masc
孔雀

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
通行費

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
胡椒

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
菜椒
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
作孽
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
罪

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
教育学

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
台座

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
小兒科

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
石 石头
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra angular n fem
基础/根本/最重要的部分
Part essencial.

pedra cantonera n fem
基石

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peg pega pegada pegades pegam pegant pegar pegara pegaran pegarem pegaren pegares pegareu pegaria pegarien pegaries pegarà pegaràs pegaré pegaríem pegaríeu pegassen pegasses pegassin pegassis pegat pegats pegau pegava pegaven pegaves pego pegue peguem peguen pegues peguessen peguesses peguessin peguessis pegueu pegui peguin peguis pegués peguéssem peguésseu peguéssim peguéssiu peguí pegà pegàrem pegàreu pegàs pegàssem pegàsseu pegàssim pegàssiu pegàvem pegàveu sept val v
打擊
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
鱼 魚
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
削皮

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
鹈鹕

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
皮膚
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

peluix /peˈɫujʃ/ /pəˈɫuʃ/ n masc
毛绒玩具
Nino de pelfa.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
電影
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
點球
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
悔改

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ bal n-occ occ penedeix penedeixen penedeixes penedeixi penedeixin penedeixis penedeixo peneden penedesc penedesqui penedesquin penedesquis penedi penedia penedida penedides penedien penedies penediguem penedigueu penedim penedin penedint penedir penedira penediran penedirem penediren penedires penedireu penediria penedirien penediries penedirà penediràs penediré penediríem penediríeu penedis penedisc penedisca penedisquen penedisques penedissen penedisses penedissin penedissis penedit penedits penediu penedix penedixen penedixes penedixo penedí penedíem penedíeu penedírem penedíreu penedís penedíssem penedísseu penedíssim penedíssiu penet penets sept val v
後悔

penell /peˈneʎ/ n masc
風標

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
冻疮

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
便士

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
青黴素

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
陰莖

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ n masc
衣架
Estri per tenir la roba penjada.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
墜飾

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
思考

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
想

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
招待所
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
梳
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
峭壁

penyora /peˈɲo.ɾa/ /pəˈɲo.ɾə/ n fem
质权
Allò que es dóna per seguretat d'algun deute o contracte.
Qualsevol cosa no material que serveix per seguretat i fermesa d'alguna cosa.
En alguns jocs, cosa que cal pagar o obligació contreta per culpa d'una mala jugada o situació similar.

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
半島 半岛

per casualitat /peɾ adv
碰巧

per exemple adv
例如

per què adv
为什么

per si de cas adv
以防萬一

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
梨 梨子

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
河鲈

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
藤壺

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ bal occ perceba percebem perceben percebent percebera perceberen perceberes percebes percebessen percebesses percebessin percebessis percebeu percebi percebia percebien percebies percebin percebis percebo percebran percebre percebrem percebreu percebria percebrien percebries percebrà percebràs percebré percebríem percebríeu percebuda percebudes percebut percebuts percebé percebérem percebéreu percebés percebéssem percebésseu percebéssim percebéssiu percebí percebíem percebíeu percep perceps sept val v
察覺
Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
百分比

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
知覺

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
鷓鴣

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
原諒
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
原諒
Acció i efecte de perdonar.

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
完美
Sense cap defecte o mancança.

perfum /peɾˈfum/ n masc
香水

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
羊皮纸 羊皮紙

perill /peˈɾiʎ/ n masc
危險

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
新闻学

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
记者

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
珍珠
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ bal occ permesa permeses permesos permet permeta permetem permeten permetent permetera permeteren permeteres permetes permetessen permetesses permetessin permetessis permeteu permeti permetia permetien permeties permetin permetis permeto permetran permetre permetrem permetreu permetria permetrien permetries permetrà permetràs permetré permetríem permetríeu permets permeté permetérem permetéreu permetés permetéssem permetésseu permetéssim permetéssiu permetí permetíem permetíeu permès permés sept val v
讓

pernil /pərˈniɫ/ n masc
火腿
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
因為
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
假髮

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
波斯的
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
波斯人
Natural de Pèrsia.
波斯語
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
迫害

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ bal n-occ occ persegueix persegueixen persegueixes persegueixi persegueixin persegueixis persegueixo perseguesc perseguesqui perseguesquin perseguesquis perseguia perseguida perseguides perseguien perseguies perseguiguem perseguigueu perseguim perseguint perseguir perseguira perseguiran perseguirem perseguiren perseguires perseguireu perseguiria perseguirien perseguiries perseguirà perseguiràs perseguiré perseguiríem perseguiríeu perseguisc perseguisca perseguisquen perseguisques perseguissen perseguisses perseguissin perseguissis perseguit perseguits perseguiu perseguix perseguixen perseguixes perseguixo perseguí perseguíem perseguíeu perseguírem perseguíreu perseguís perseguíssem perseguísseu perseguíssim perseguíssiu sept val v
追求
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
百葉窗

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
坚持

persona /peɾˈso.na/ n fem
人

personalitat n fem
性格
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
人物
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

pertorbar /per.torˈβa/ /peɾ.toɾˈbaɾ/ /peɾ.toɾˈβa/ /pər.turˈba/ /pəɾ.toɾˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pertorb pertorba pertorbada pertorbades pertorbam pertorbant pertorbar pertorbara pertorbaran pertorbarem pertorbaren pertorbares pertorbareu pertorbaria pertorbarien pertorbaries pertorbarà pertorbaràs pertorbaré pertorbaríem pertorbaríeu pertorbassen pertorbasses pertorbassin pertorbassis pertorbat pertorbats pertorbau pertorbava pertorbaven pertorbaves pertorbe pertorbem pertorben pertorbes pertorbessen pertorbesses pertorbessin pertorbessis pertorbeu pertorbi pertorbin pertorbis pertorbo pertorbà pertorbàrem pertorbàreu pertorbàs pertorbàssem pertorbàsseu pertorbàssim pertorbàssiu pertorbàvem pertorbàveu pertorbés pertorbéssem pertorbésseu pertorbéssim pertorbéssiu pertorbí sept val v
扰乱

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ bal pertanc pertanga pertanguda pertangudes pertanguem pertanguen pertanguera pertangueren pertangueres pertangues pertanguessen pertanguesses pertanguessin pertanguessis pertangueu pertangui pertanguin pertanguis pertangut pertanguts pertangué pertanguérem pertanguéreu pertangués pertanguéssem pertanguésseu pertanguéssim pertanguéssiu pertanguí pertany pertanyem pertanyen pertanyent pertanyeran pertanyerem pertanyeren pertanyeres pertanyereu pertanyeria pertanyerien pertanyeries pertanyerà pertanyeràs pertanyeré pertanyeríem pertanyeríeu pertanyessin pertanyessis pertanyeu pertanyi pertanyia pertanyien pertanyies pertanyin pertanyis pertanyo pertanys pertanyuda pertanyudes pertanyut pertanyuts pertanyé pertanyérem pertanyéreu pertanyés pertanyéssim pertanyéssiu pertanyí pertanyíem pertanyíeu pertànyer sept val v
屬於
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
周邊

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
重

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
釣魚

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
魚夫
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
釣魚
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
比塞塔
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pessig pessiga pessigada pessigades pessigam pessigant pessigar pessigara pessigaran pessigarem pessigaren pessigares pessigareu pessigaria pessigarien pessigaries pessigarà pessigaràs pessigaré pessigaríem pessigaríeu pessigassen pessigasses pessigassin pessigassis pessigat pessigats pessigau pessigava pessigaven pessigaves pessigo pessigue pessiguem pessiguen pessigues pessiguessen pessiguesses pessiguessin pessiguessis pessigueu pessigui pessiguin pessiguis pessigués pessiguéssem pessiguésseu pessiguéssim pessiguéssiu pessiguí pessigà pessigàrem pessigàreu pessigàs pessigàssem pessigàsseu pessigàssim pessigàssiu pessigàvem pessigàveu sept val v
捏
Estrènyer la pell amb dos dits.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
鼠疫

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
睫毛
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
門閂

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
屁
Ventositat expel·lida per l'anus.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
地擲球

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pet peta petada petades petam petant petar petara petaran petarem petaren petares petareu petaria petarien petaries petarà petaràs petaré petaríem petaríeu petassen petasses petassin petassis petat petats petau petava petaven petaves pete petem peten petes petessen petesses petessin petessis peteu peti petin petis peto petà petàrem petàreu petàs petàssem petàsseu petàssim petàssiu petàvem petàveu petés petéssem petésseu petéssim petéssiu petí sept val v
放屁
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
爆竹
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petit /peˈtit/ petita adj masc
小
De poca grandària, volum o alçada.
Jove, de poca edat.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
腳印

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
石油
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
貝
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
吻

peu n masc
腳 脚
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
片

peó /peˈo/ n masc
步兵
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
蹄

pi n masc
松
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
鋼琴家 钢琴家

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
鋼琴 钢琴
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
三角鋼琴

pic /ˈpik/ n masc
尖峰
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
領洗池
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
黑桃 領洗池
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
辣
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
雀斑

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
色素

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
球
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pingüí n masc
企鵝 企鹅

pinta /ˈpin.ta/ n fem
梳子
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
唇膏

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
油漆
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
畫家 画家

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
油漆
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.
En art, obra gràfica creada amb pintura.
Art que tracta sobre l'estudi i creació de les obres de l'accepció anterior.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
松塔
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
菠蘿

pinyó n masc
松子
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
畫筆

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
煙斗
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
食人鲳

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
海盜
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
金字塔

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ /piˈt͡si.nə/ n fem
游泳池
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
黑板
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista de joc n fem
場地

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
手槍

pit n masc
胸 乳房
Tòrax humà.
乳房 胸
Mamella, especialment de la dona.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
更壞
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
撒尿
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
比薩餅 比萨饼

pla plana plans adj masc
平
Llis, sense elevacions.

pla n masc
平原
Zona geogràfica sense grans elevacions.
計劃 平面
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
斑块
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
胎盤

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
歡樂
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
瘟疫

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
抄袭

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
行星

planta n fem
植物
Vegetal herbaci.
層
Pis o nivell d'una construcció.

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
種
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.
放鴿子
(col·loquial) Deixar, abandonar.

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
熨斗
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxa de neu n fem
滑雪板

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ planx planxa planxada planxades planxam planxant planxar planxara planxaran planxarem planxaren planxares planxareu planxaria planxarien planxaries planxarà planxaràs planxaré planxaríem planxaríeu planxassen planxasses planxassin planxassis planxat planxats planxau planxava planxaven planxaves planxe planxem planxen planxes planxessen planxesses planxessin planxessis planxeu planxi planxin planxis planxo planxà planxàrem planxàreu planxàs planxàssem planxàsseu planxàssim planxàssiu planxàvem planxàveu planxés planxéssem planxésseu planxéssim planxéssiu planxí sept val v
熨

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
血小板

plat n masc
碟
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
阳台
Superfície plana, horitzontal i elevada.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
海灘 海滩

platí /pɫəˈti/ n masc
铂

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
廣場 广场

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
充滿
Que està farcit fins a estar complet.

plom n masc
铅 鉛

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
羽毛
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
愛哭鬼

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
哭 哭泣

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
下雨
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
雨

plural adj
复数
Que denota més d’un.

plural n masc
复数
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plutoni n masc
钚

plàstic n masc
塑料
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
肺炎
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
人口
Conjunt de gent residint a una zona.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
國民
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
村
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
貧窮
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
貧窮
Manca de diners o recursos.

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
药剂

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
會
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
強大

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
講壇

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ podreix podreixa podreixen podreixes podreixi podreixin podreixis podreixo podreixs podresc podresca podresquen podresques podresqui podresquin podresquis podria podrida podrides podrien podries podriguem podriguera podrigueren podrigueres podriguessen podriguesses podriguessin podriguessis podrigueu podrigueva podrigueven podrigueves podrigué podriguérem podriguéreu podrigués podriguéssem podriguésseu podriguéssim podriguéssiu podriguévem podriguéveu podrim podrint podrir podrira podriran podrirem podriren podrires podrireu podriria podririen podriries podririva podririven podririves podrirà podriràs podriré podriríem podriríeu podrirívem podriríveu podrisc podrisca podrisco podriscos podrisquem podrisquen podrisques podrisqueu podrissa podrissen podrisses podrissi podrissin podrissis podrist podrit podrits podriu podriva podriven podrives podrix podrixa podrixen podrixes podrixi podrixin podrixis podrixo podrixos podrí podríem podríets podríeu podrírem podríreu podrís podríscon podríssem podrísseu podríssim podríssiu podríssom podríssou podrívem podríveu podríxon sept v.cent val v
腐化

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
詩歌

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
詩歌

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
诗人

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
警察 警方
Cos de seguretat civil.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n neut
警察
Membre del cos de seguretat civil.

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
多型
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
多神教

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polititz polititza polititzada polititzades polititzam polititzant polititzar polititzara polititzaran polititzarem polititzaren polititzares polititzareu polititzaria polititzarien polititzaries polititzarà polititzaràs polititzaré polititzaríem polititzaríeu polititzassen polititzasses polititzassin polititzassis polititzat polititzats polititzau polititzava polititzaven polititzaves polititze polititzem polititzen polititzes polititzessen polititzesses polititzessin polititzessis polititzeu polititzi polititzin polititzis polititzo polititzà polititzàrem polititzàreu polititzàs polititzàssem polititzàsseu polititzàssim polititzàssiu polititzàvem polititzàveu polititzés polititzéssem polititzésseu polititzéssim polititzéssiu polititzí sept val v
政治化

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
滑車

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ adj masc
多面的
(geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
蝨子
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
楊樹

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
雞肉

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
雛

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
钋

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
波蘭語 波兰语
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
灰
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
脈搏
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
拇指

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
花粉

polígon n masc
多边形
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
政治家
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
政治
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

pom /ˈpom/ n masc
花束
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
門把手
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
苹果 蘋果

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
藥膏
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
苹果树

pomerar /po.meˈɾa/ /po.meˈɾaɾ/ /po.məˈɾa/ /pu.məˈɾa/ n masc
苹果园

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
橋 桥
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.

pop n masc
章魚
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
船尾
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
名望

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
恐怖

porc n masc
豬 猪
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
瓷器 瓷

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
份

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
色情

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
黄色

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
色情文學作家

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
紫红色
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
紫红色
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
紫红色
Color vermell fosc tirant a morat.

porra /ˈpo.ra/ /ˈpo.rə/ n fem
棍棒
Bastó amb el cap rodó i més gros.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
韭蔥 韭葱
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

port /ˈpɔrt/ n masc
港口
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
門 门
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
门
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol mena d'accés.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
航空母舰

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
穿
Vestir una roba concreta.
掌舵
Conduir un vehicle.
帶來
Transportar quelcom amb si mateix.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
守門員 守门员
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
球門

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ portuguesa portuguesos adj masc
葡萄牙语
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
葡萄牙語 葡萄牙语
Natural de Portugal.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
放
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
位置

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
非负
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
正电子

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ posposa posposada posposades posposam posposant posposar posposara posposaran posposarem posposaren posposares posposareu posposaria posposarien posposaries posposarà posposaràs posposaré posposaríem posposaríeu posposassen posposasses posposassin posposassis posposat posposats posposau posposava posposaven posposaves pospose posposem posposen posposes posposessen posposesses posposessin posposessis posposeu posposi posposin posposis posposo posposà posposàrem posposàreu posposàs posposàssem posposàsseu posposàssim posposàssiu posposàvem posposàveu posposés posposéssem posposésseu posposéssim posposéssiu posposí pospòs sept val v
推遲

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
可能
Que pot tenir lloc.

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
點心
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
腳
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
钾

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
也許 或许

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
井
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ practic practica practicada practicades practicam practicant practicar practicara practicaran practicarem practicaren practicares practicareu practicaria practicarien practicaries practicarà practicaràs practicaré practicaríem practicaríeu practicassen practicasses practicassin practicassis practicat practicats practicau practicava practicaven practicaves practico practicà practicàrem practicàreu practicàs practicàssem practicàsseu practicàssim practicàssiu practicàvem practicàveu practique practiquem practiquen practiques practiquessen practiquesses practiquessin practiquessis practiqueu practiqui practiquin practiquis practiqués practiquéssem practiquésseu practiquéssim practiquéssiu practiquí sept val v
練習

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
镨

prat /ˈpɾat/ n masc
草地

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ precisa precisos adj masc
準確
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
傳教士
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicció n fem
預言

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ bal eiv nota 1 occ predeia predeien predeies predeim predeis predic prediem predient predieu prediga predigau prediguem prediguen prediguera predigueren predigueres predigues prediguessen prediguesses prediguessin prediguessis predigueu predigui prediguin prediguis predigué prediguérem prediguéreu predigués prediguéssem prediguésseu prediguéssim prediguéssiu prediguí predir prediran predirem predireu prediria predirien prediries predirà prediràs prediré prediríem prediríeu predis predit predita predites predits prediu prediuen predius predèiem predèieu v.cent val v
預測

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
前綴
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
祈禱
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
問題 问题
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
問 问

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
祈禱

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
史前时代

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
獎品

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ alg bal eiv nota 1 occ premia premiada premiades premiam premiant premiar premiara premiaran premiarem premiaren premiares premiareu premiaria premiarien premiaries premiarà premiaràs premiaré premiaríem premiaríeu premiassen premiasses premiassin premiassis premiat premiats premiau premiava premiaven premiaves premie premiem premien premies premiessen premiesses premiessin premiessis premieu premii premio premià premiàrem premiàreu premiàs premiàssem premiàsseu premiàssim premiàssiu premiàvem premiàveu premiés premiéssem premiésseu premiéssim premiéssiu premií premiï premiïn premiïs sept v.cent val v
獎勵

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
預感

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
擔心
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prepar prepara preparada preparades preparaia preparaien preparaies preparam preparant preparar preparara prepararan prepararem prepararen preparares preparareu prepararia prepararien prepararies preparariva preparariven prepararives prepararà prepararàs prepararé prepararíem prepararíeu prepararívem prepararíveu preparassen preparasses preparassin preparassis preparat preparats preparau preparava preparaven preparaves preparavi preparavo prepare prepareguem prepareguessa prepareguessen prepareguesses preparegueu preparegués prepareguéssom prepareguéssou preparem preparen prepares preparessa preparessen preparesses preparessi preparessin preparessis prepareu prepari preparin preparis preparo preparos prepars preparà preparàiem preparàieu preparàrem preparàreu preparàs preparàssem preparàsseu preparàssim preparàssiu preparàvem preparàvets preparàveu preparàvom preparés preparéssem preparésseu preparéssim preparéssiu preparí sept v.cent val v
準備
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
介词

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
壩
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presagi /pɾeˈza.d͡ʒi/ /pɾeˈza.ʒi/ /pɾəˈza.ʒi/ n masc
预兆

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ prescric prescriga prescriguem prescriguen prescriguera prescrigueren prescrigueres prescrigues prescriguessen prescriguesses prescriguessin prescriguessis prescrigueu prescrigui prescriguin prescriguis prescrigué prescriguérem prescriguéreu prescrigués prescriguéssem prescriguésseu prescriguéssim prescriguéssiu prescriguí prescrit prescrita prescrites prescrits prescriu prescriuen prescriuran prescriure prescriurem prescriureu prescriuria prescriurien prescriuries prescriurà prescriuràs prescriuré prescriuríem prescriuríeu prescrius prescrivia prescrivien prescrivies prescrivim prescrivint prescriviren prescrivires prescrivissin prescrivissis prescriviu prescriví prescrivíem prescrivíeu prescrivírem prescrivíreu prescrivís prescrivíssim prescrivíssiu val v
開藥
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
現在的
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
現在
Moment actual.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
顯示

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ present presenta presentada presentades presentam presentant presentar presentara presentaran presentarem presentaren presentares presentareu presentaria presentarien presentaries presentarà presentaràs presentaré presentaríem presentaríeu presentassen presentasses presentassin presentassis presentat presentats presentau presentava presentaven presentaves presente presentem presenten presentes presentessen presentesses presentessin presentessis presenteu presenti presentin presentis presento presentà presentàrem presentàreu presentàs presentàssem presentàsseu presentàssim presentàssiu presentàvem presentàveu presentés presentéssem presentésseu presentéssim presentéssiu presentí sept val v
提出
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
介紹
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
总统的

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
總統 总统

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
主席席位

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
压力
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
预算的

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prest presta prestada prestades prestam prestant prestar prestara prestaran prestarem prestaren prestares prestareu prestaria prestarien prestaries prestarà prestaràs prestaré prestaríem prestaríeu prestassen prestasses prestassin prestassis prestat prestats prestau prestava prestaven prestaves preste prestem presten prestes prestessen prestesses prestessin prestessis presteu presti prestin prestis presto prestà prestàrem prestàreu prestàs prestàssem prestàsseu prestàssim prestàssiu prestàvem prestàveu prestés prestéssem prestésseu prestéssim prestéssiu prestí sept val v
借出
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
威信

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ presum presuma presumeix presumeixen presumeixes presumeixi presumeixin presumeixis presumeixo presumeixs presumen presumes presumesc presumesca presumesquen presumesques presumesqui presumesquin presumesquis presumi presumia presumida presumides presumien presumies presumiguem presumigueu presumim presumin presumint presumir presumira presumiran presumirem presumiren presumires presumireu presumiria presumirien presumiries presumirà presumiràs presumiré presumiríem presumiríeu presumis presumisc presumisca presumisquen presumisques presumissen presumisses presumissin presumissis presumit presumits presumiu presumix presumixen presumixes presumixo presumo presums presumí presumíem presumíeu presumírem presumíreu presumís presumíssem presumísseu presumíssim presumíssiu sept v.cent val v
吹牛
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
假設
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
存在

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
監獄

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ n masc
裁判官

preu n masc
價格 价格
Valor acordat entre venedor i comprador.

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ bal occ preveem preveent preveeu prevegem prevegen preveges prevegeu prevegi prevegin prevegis preveia preveiem preveien preveient preveieren preveieres preveies preveiessen preveiesses preveiessin preveiessis preveieu preveig preveim preveis preveié preveiérem preveiéreu preveiés preveiéssem preveiésseu preveiéssim preveiéssiu preveja prevera preveren preveres prevessin prevessis preveu preveuen preveuran preveure preveurem preveureu preveuria preveurien preveuries preveurà preveuràs preveuré preveuríem preveuríeu preveus previst prevista previstes previstos previu prevèiem prevèieu prevéiem prevéieu prevérem prevéreu prevés prevéssim prevéssiu prevéu val v
預知

prim /ˈpɾim/ adj masc
瘦
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
春天 春季
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
第一
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
第一人称

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
公主

principal adj
首要
El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
主要地

principi n masc
開始
començament
原理
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
望遠鏡

privat privada privats adj masc
私立
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
特權

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
船首

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
可能

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
問題

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
延宕

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
行程
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
產品

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
老师
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
教授
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
先知 預言家

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
計劃
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
節目
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
編程序

progrés /pɾoˈɣɾes/ /pɾuˈɣɾes/ n masc
進步

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ bal n-occ occ prohibeix prohibeixen prohibeixes prohibeixi prohibeixin prohibeixis prohibeixo prohibesc prohibesqui prohibesquin prohibesquis prohibia prohibida prohibides prohibien prohibies prohibiguem prohibigueu prohibim prohibint prohibir prohibira prohibiran prohibirem prohibiren prohibires prohibireu prohibiria prohibirien prohibiries prohibirà prohibiràs prohibiré prohibiríem prohibiríeu prohibisc prohibisca prohibisquen prohibisques prohibissen prohibisses prohibissin prohibissis prohibit prohibits prohibiu prohibix prohibixen prohibixes prohibixo prohibí prohibíem prohibíeu prohibírem prohibíreu prohibís prohibíssem prohibísseu prohibíssim prohibíssiu sept val v
禁止

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
計劃 项目
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
拋射物

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
諾言

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
钷

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ bal occ promesa promeses promesos promet prometa prometem prometen prometent prometera prometeren prometeres prometes prometessen prometesses prometessin prometessis prometeu prometi prometia prometien prometies prometin prometis prometo prometran prometre prometrem prometreu prometria prometrien prometries prometrà prometràs prometré prometríem prometríeu promets prometé prometérem prometéreu prometés prometéssem prometésseu prometéssim prometéssiu prometí prometíem prometíeu promès promés sept val v
諾言

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
發音

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
自己的
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ proposa proposada proposades proposam proposant proposar proposara proposaran proposarem proposaren proposares proposareu proposaria proposarien proposaries proposarà proposaràs proposaré proposaríem proposaríeu proposassen proposasses proposassin proposassis proposat proposats proposau proposava proposaven proposaves propose proposem proposen proposes proposessen proposesses proposessin proposessis proposeu proposi proposin proposis proposo proposà proposàrem proposàreu proposàs proposàssem proposàsseu proposàssim proposàssiu proposàvem proposàveu proposés proposéssem proposésseu proposéssim proposéssiu proposí propòs sept val v
提議
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
目的

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
散文

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
卖淫

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
妓女

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
主角

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
保护
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
保護
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
蛋白質 蛋白质

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
镤

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
外交禮節

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
原型

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
質子 质子

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
證據
Acció de provar.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
箴言

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ provoc provoca provocada provocades provocam provocant provocar provocara provocaran provocarem provocaren provocares provocareu provocaria provocarien provocaries provocarà provocaràs provocaré provocaríem provocaríeu provocassen provocasses provocassin provocassis provocat provocats provocau provocava provocaven provocaves provoco provocà provocàrem provocàreu provocàs provocàssem provocàsseu provocàssim provocàssiu provocàvem provocàveu provoque provoquem provoquen provoques provoquessen provoquesses provoquessin provoquessis provoqueu provoqui provoquin provoquis provoqués provoquéssem provoquésseu provoquéssim provoquéssiu provoquí sept val v
挑釁
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
省

pruna n fem
李子

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
練習
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ alg bal occ prem prema premem premen prement premera premeran premerem premeren premeres premereu premeria premerien premeries premerà premeràs premeré premeríem premeríeu premes premessen premesses premessin premessis premeu premi premia premien premies premin premis premo prems premuda premudes premut premuts premé premérem preméreu premés preméssem premésseu preméssim preméssiu premí premíem premíeu prémer sept val v
按
Comprimir un cos aplicant pressió per diversos costats.

préssec n masc
桃

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
貸款

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
王子
Fill del rei, hereu del tron.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
前列腺

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
義肢
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ n masc
化名
Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
心理学

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
思覺失調

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
心理學家

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ public publica publicada publicades publicam publicant publicar publicara publicaran publicarem publicaren publicares publicareu publicaria publicarien publicaries publicarà publicaràs publicaré publicaríem publicaríeu publicassen publicasses publicassin publicassis publicat publicats publicau publicava publicaven publicaves publico publicà publicàrem publicàreu publicàs publicàssem publicàsseu publicàssim publicàssiu publicàvem publicàveu publique publiquem publiquen publiques publiquessen publiquesses publiquessin publiquessis publiqueu publiqui publiquin publiquis publiqués publiquéssem publiquésseu publiquéssim publiquéssiu publiquí sept val v
出版

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
臭味
Mala olor, olor desagradable.

pulmó n masc
肺

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
句點 点
Signe de puntuació que separa frases.
点
Grau d'una escala de qualificació.
分 点
Recompenses en el joc.

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
錐子

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
瞳孔
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
戴勝 戴胜

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ pura purs adj masc
純潔

puré /puˈɾe/ n masc
菜泥

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
婊子

puça /ˈpu.sa/ n fem
蚤 跳蚤
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
頁

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
苍白

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
胰脏

pànic n masc
恐慌

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
祖国

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
頭髮
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
紅髮的

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
鐘擺

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
豌豆

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
花瓣

pòstit /ˈpɔs.tit/ n masc
便利貼

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
火药
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ pública públics adj masc
公共
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
公共
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
册子
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
正方形
Que té la forma d'un quadrat.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
正方形 正方
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
圖畫
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
質量 品质

quan /ˈkon/ adv
甚麼時候
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
癞蛤蟆想吃天鹅肉(lài há ma xiǎng chī tiān é ròu)

quant a /kwant‿a/ preposition
关于

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
多少

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
四十

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
隔離

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
大齋期

quart number
第四
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
四

que /ke/ adv
什么
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
什么
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

que /ke/ pronoun
什么
Pronom relatiu d'objecte, equivalent a "el qual", "la qual".

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qued queda quedada quedades quedam quedant quedar quedara quedaran quedarem quedaren quedares quedareu quedaria quedarien quedaries quedarà quedaràs quedaré quedaríem quedaríeu quedassen quedasses quedassin quedassis quedat quedats quedau quedava quedaven quedaves quede quedem queden quedes quedessen quedesses quedessin quedessis quedeu quedi quedin quedis quedo quedà quedàrem quedàreu quedàs quedàssem quedàsseu quedàssim quedàssiu quedàvem quedàveu quedés quedéssem quedésseu quedéssim quedéssiu quedí sept val v
聚會
Tenir una cita.

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
怨言

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
臼齒

queixal del seny n masc
智齒

qui /ˈki/ pronoun
誰

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
龍骨 龙骨

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
千克

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
公里

quim /ˈkim/ n masc
食糜

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
喀迈拉
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quinze /ˈkin.ze/ number
十五

quitrà n masc
焦油

quocient intel·lectual n masc
智力商数

quotidià adj masc
每天的

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
什麼
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

química /ˈki.mi.ka/ n fem
化学 化學
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
克丘亞語 克丘亚语

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
種族主義 种族主义

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
角落
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
镭
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radó /rəˈðo/ n masc
氡

rai /ˈraj/ n masc
槎
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
光线
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
瓷砖
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
块
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ram /ˈram/ n masc
花束

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
群

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
怨恨

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
推理

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
球拍

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
刷子
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
耙
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
老鼠
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
蝙蝠

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
老鼠 鼠
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
蘿蔔
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
種族

raïm /rəˈim/ n masc
葡萄
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
理致
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
反應

real adj
真的
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
現實

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
叛亂

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
高祖父

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
收到
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
拒絕
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebutge rebutgem rebutgen rebutges rebutgessen rebutgesses rebutgessin rebutgessis rebutgeu rebutgi rebutgin rebutgis rebutgés rebutgéssem rebutgésseu rebutgéssim rebutgéssiu rebutgí rebutj rebutja rebutjada rebutjades rebutjam rebutjant rebutjar rebutjara rebutjaran rebutjarem rebutjaren rebutjares rebutjareu rebutjaria rebutjarien rebutjaries rebutjarà rebutjaràs rebutjaré rebutjaríem rebutjaríeu rebutjassen rebutjasses rebutjassin rebutjassis rebutjat rebutjats rebutjau rebutjava rebutjaven rebutjaves rebutjo rebutjà rebutjàrem rebutjàreu rebutjàs rebutjàssem rebutjàsseu rebutjàssim rebutjàssiu rebutjàvem rebutjàveu sept val v
拒絕
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
最近

recepció n fem
接待處
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
烹飪法 藥方
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
研究
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
再利用
Acció i efecte de reciclar.

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ recobr recobra recobrada recobrades recobram recobrant recobrar recobrara recobraran recobrarem recobraren recobrares recobrareu recobraria recobrarien recobraries recobrarà recobraràs recobraré recobraríem recobraríeu recobrassen recobrasses recobrassin recobrassis recobrat recobrats recobrau recobrava recobraven recobraves recobre recobrem recobren recobres recobressen recobresses recobressin recobressis recobreu recobri recobrin recobris recobro recobrà recobràrem recobràreu recobràs recobràssem recobràsseu recobràssim recobràssiu recobràvem recobràveu recobrés recobréssem recobrésseu recobréssim recobréssiu recobrí sept val v
追回

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recolz recolza recolzada recolzades recolzam recolzant recolzar recolzara recolzaran recolzarem recolzaren recolzares recolzareu recolzaria recolzarien recolzaries recolzarà recolzaràs recolzaré recolzaríem recolzaríeu recolzassen recolzasses recolzassin recolzassis recolzat recolzats recolzau recolzava recolzaven recolzaves recolze recolzem recolzen recolzes recolzessen recolzesses recolzessin recolzessis recolzeu recolzi recolzin recolzis recolzo recolzà recolzàrem recolzàreu recolzàs recolzàssem recolzàsseu recolzàssim recolzàssiu recolzàvem recolzàveu recolzés recolzéssem recolzésseu recolzéssim recolzéssiu recolzí sept val v
支持

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
建議

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recoman recomana recomanada recomanades recomanam recomanant recomanar recomanara recomanaran recomanarem recomanaren recomanares recomanareu recomanaria recomanarien recomanaries recomanarà recomanaràs recomanaré recomanaríem recomanaríeu recomanassen recomanasses recomanassin recomanassis recomanat recomanats recomanau recomanava recomanaven recomanaves recomane recomanem recomanen recomanes recomanessen recomanesses recomanessin recomanessis recomaneu recomani recomanin recomanis recomano recomanà recomanàrem recomanàreu recomanàs recomanàssem recomanàsseu recomanàssim recomanàssiu recomanàvem recomanàveu recomanés recomanéssem recomanésseu recomanéssim recomanéssiu recomaní sept val v
推薦

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
報酬

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recompens recompensa recompensada recompensades recompensaia recompensaien recompensaies recompensam recompensant recompensar recompensara recompensaran recompensarem recompensaren recompensares recompensareu recompensaria recompensarien recompensaries recompensariva recompensariven recompensarives recompensarà recompensaràs recompensaré recompensaríem recompensaríeu recompensarívem recompensaríveu recompensassen recompensasses recompensassin recompensassis recompensat recompensats recompensau recompensava recompensaven recompensaves recompensavi recompensavo recompense recompenseguem recompenseguessa recompenseguessen recompenseguesses recompensegueu recompensegués recompenseguéssom recompenseguéssou recompensem recompensen recompenses recompensessa recompensessen recompensesses recompensessi recompensessin recompensessis recompenseu recompensi recompensin recompensis recompenso recompensos recompenss recompensà recompensàiem recompensàieu recompensàrem recompensàreu recompensàs recompensàssem recompensàsseu recompensàssim recompensàssiu recompensàvem recompensàvets recompensàveu recompensàvom recompensés recompenséssem recompensésseu recompenséssim recompenséssiu recompensí sept v.cent val v
獎勵

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
認出

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ bal occ reconec reconega reconeguda reconegudes reconeguem reconeguen reconeguera reconegueren reconegueres reconegues reconeguessen reconeguesses reconeguessin reconeguessis reconegueu reconegui reconeguin reconeguis reconegut reconeguts reconegué reconeguérem reconeguéreu reconegués reconeguéssem reconeguésseu reconeguéssim reconeguéssiu reconeguí reconeix reconeixem reconeixen reconeixent reconeixeran reconeixerem reconeixereu reconeixeria reconeixerien reconeixeries reconeixerà reconeixeràs reconeixeré reconeixeríem reconeixeríeu reconeixes reconeixeu reconeixia reconeixien reconeixies reconeixíem reconeixíeu reconèixer val v
認出
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
記憶

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
記得

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
长方形

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
直腸
Part final de l'intestí.

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ bal n-occ occ redueix redueixen redueixes redueixi redueixin redueixis redueixo reduesc reduesqui reduesquin reduesquis reduint reduir reduiran reduirem reduireu reduiria reduirien reduiries reduirà reduiràs reduiré reduiríem reduiríeu reduí reduíem reduíeu reduírem reduíreu reduís reduíssem reduísseu reduíssim reduíssiu reduïa reduïda reduïdes reduïen reduïes reduïguem reduïgueu reduïm reduïra reduïren reduïres reduïsc reduïsca reduïsquen reduïsques reduïssen reduïsses reduïssin reduïssis reduït reduïts reduïu reduïx reduïxen reduïxes reduïxo sept val v
減少
disminuir

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
反射
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
傷風

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
棲身之地

regal /reˈɣaɫ/ n masc
禮物 礼物

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regal regala regalada regalades regalaia regalaien regalaies regalam regalant regalar regalara regalaran regalarem regalaren regalares regalareu regalaria regalarien regalaries regalariva regalariven regalarives regalarà regalaràs regalaré regalaríem regalaríeu regalarívem regalaríveu regalassen regalasses regalassin regalassis regalat regalats regalau regalava regalaven regalaves regalavi regalavo regale regaleguem regaleguessa regaleguessen regaleguesses regalegueu regalegués regaleguéssom regaleguéssou regalem regalen regales regalessa regalessen regalesses regalessi regalessin regalessis regaleu regali regalin regalis regalo regalos regals regalà regalàiem regalàieu regalàrem regalàreu regalàs regalàssem regalàsseu regalàssim regalàssiu regalàvem regalàvets regalàveu regalàvom regalés regaléssem regalésseu regaléssim regaléssiu regalí sept v.cent val v
贈送
Obsequiar graciosament amb un present.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
澆水

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
地区

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
規則
Norma, guia.
月經
Menstruació.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
直尺

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
韁繩

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
王國 王国
Estat governat o representat per una monarquia.
王國
Classificació dels ens naturals.

rei /ˈrɛj/ n masc
國王 王
Cap del regne, monarca.
王
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
王室的

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
女王
Forma femenina de rei.

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
關係

relació sexual n fem
性交

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
有關的
Que està en relació amb alguna cosa

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
宗教

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
鐘 時鐘

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
圣髑

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
槳
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
醫藥

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
馴鹿 驯鹿

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
投降

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rendeix rendeixa rendeixen rendeixes rendeixi rendeixin rendeixis rendeixo rendeixs rendesc rendesca rendesquen rendesques rendesqui rendesquin rendesquis rendia rendida rendides rendien rendies rendiguem rendiguera rendigueren rendigueres rendiguessen rendiguesses rendiguessin rendiguessis rendigueu rendigueva rendigueven rendigueves rendigué rendiguérem rendiguéreu rendigués rendiguéssem rendiguésseu rendiguéssim rendiguéssiu rendiguévem rendiguéveu rendim rendint rendir rendira rendiran rendirem rendiren rendires rendireu rendiria rendirien rendiries rendiriva rendiriven rendirives rendirà rendiràs rendiré rendiríem rendiríeu rendirívem rendiríveu rendisc rendisca rendisco rendiscos rendisquem rendisquen rendisques rendisqueu rendissa rendissen rendisses rendissi rendissin rendissis rendist rendit rendits rendiu rendiva rendiven rendives rendix rendixa rendixen rendixes rendixi rendixin rendixis rendixo rendixos rendí rendíem rendíets rendíeu rendírem rendíreu rendís rendíscon rendíssem rendísseu rendíssim rendíssiu rendíssom rendíssou rendívem rendíveu rendíxon sept v.cent val v
投降
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

reni n masc
铼

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
洗衣機

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
洗

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reny renya renyada renyades renyaia renyaien renyaies renyam renyant renyar renyara renyaran renyarem renyaren renyares renyareu renyaria renyarien renyaries renyariva renyariven renyarives renyarà renyaràs renyaré renyaríem renyaríeu renyarívem renyaríveu renyassen renyasses renyassin renyassis renyat renyats renyau renyava renyaven renyaves renyavi renyavo renye renyeguem renyeguessa renyeguessen renyeguesses renyegueu renyegués renyeguéssom renyeguéssou renyem renyen renyes renyessa renyessen renyesses renyessi renyessin renyessis renyeu renyi renyin renyis renyo renyos renys renyà renyàiem renyàieu renyàrem renyàreu renyàs renyàssem renyàsseu renyàssim renyàssiu renyàvem renyàvets renyàveu renyàvom renyés renyéssem renyésseu renyéssim renyéssiu renyí sept v.cent val v
罵

repetició n fem
重複
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ repeteix repeteixa repeteixen repeteixes repeteixi repeteixin repeteixis repeteixo repeteixs repetesc repetesca repetesquen repetesques repetesqui repetesquin repetesquis repetia repetida repetides repetien repeties repetiguem repetiguera repetigueren repetigueres repetiguessen repetiguesses repetiguessin repetiguessis repetigueu repetigueva repetigueven repetigueves repetigué repetiguérem repetiguéreu repetigués repetiguéssem repetiguésseu repetiguéssim repetiguéssiu repetiguévem repetiguéveu repetim repetint repetir repetira repetiran repetirem repetiren repetires repetireu repetiria repetirien repetiries repetiriva repetiriven repetirives repetirà repetiràs repetiré repetiríem repetiríeu repetirívem repetiríveu repetisc repetisca repetisco repetiscos repetisquem repetisquen repetisques repetisqueu repetissa repetissen repetisses repetissi repetissin repetissis repetist repetit repetits repetiu repetiva repetiven repetives repetix repetixa repetixen repetixes repetixi repetixin repetixis repetixo repetixos repetí repetíem repetíets repetíeu repetírem repetíreu repetís repetíscon repetíssem repetísseu repetíssim repetíssiu repetíssom repetíssou repetívem repetíveu repetíxon sept v.cent val v
重複

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ represent representa representada representades representam representant representar representara representaran representarem representaren representares representareu representaria representarien representaries representarà representaràs representaré representaríem representaríeu representassen representasses representassin representassis representat representats representau representava representaven representaves represente representem representen representes representessen representesses representessin representessis representeu representi representin representis represento representà representàrem representàreu representàs representàssem representàsseu representàssim representàssiu representàvem representàveu representés representéssem representésseu representéssim representéssiu representí sept val v
表演
Fer una interpretació en públic.
代表
Substituir algú en la funció dels seus drets.

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
生殖

repte /ˈrep.te/ /ˈrep.tə/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.te/ /ˈrɛp.tə/ n masc
挑戰
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
名譽

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
共和制

república bananera n fem
香蕉共和国

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
沒什麼
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ resa resada resades resam resant resar resara resaran resarem resaren resares resareu resaria resarien resaries resarà resaràs resaré resaríem resaríeu resassen resasses resassin resassis resat resats resau resava resaven resaves rese resem resen reses resessen resesses resessin resessis reseu resi resin resis reso resà resàrem resàreu resàs resàssem resàsseu resàssim resàssiu resàvem resàveu resés reséssem resésseu reséssim reséssiu resí rés sept val v
祈禱

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
援救
Acció de rescatar.
贖金
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
树脂
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
靠背

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ respect respecta respectada respectades respectaia respectaien respectaies respectam respectant respectar respectara respectaran respectarem respectaren respectares respectareu respectaria respectarien respectaries respectariva respectariven respectarives respectarà respectaràs respectaré respectaríem respectaríeu respectarívem respectaríveu respectassen respectasses respectassin respectassis respectat respectats respectau respectava respectaven respectaves respectavi respectavo respecte respecteguem respecteguessa respecteguessen respecteguesses respectegueu respectegués respecteguéssom respecteguéssou respectem respecten respectes respectessa respectessen respectesses respectessi respectessin respectessis respecteu respecti respectin respectis respecto respectos respects respectà respectàiem respectàieu respectàrem respectàreu respectàs respectàssem respectàsseu respectàssim respectàssiu respectàvem respectàvets respectàveu respectàvom respectés respectéssem respectésseu respectéssim respectéssiu respectí sept v.cent val v
尊重
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
尊重

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
呼吸

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
呼吸

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
回答
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
責任

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
回答
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resson ressona ressonada ressonades ressonaia ressonaien ressonaies ressonam ressonant ressonar ressonara ressonaran ressonarem ressonaren ressonares ressonareu ressonaria ressonarien ressonaries ressonariva ressonariven ressonarives ressonarà ressonaràs ressonaré ressonaríem ressonaríeu ressonarívem ressonaríveu ressonassen ressonasses ressonassin ressonassis ressonat ressonats ressonau ressonava ressonaven ressonaves ressonavi ressonavo ressone ressoneguem ressoneguessa ressoneguessen ressoneguesses ressonegueu ressonegués ressoneguéssom ressoneguéssou ressonem ressonen ressones ressonessa ressonessen ressonesses ressonessi ressonessin ressonessis ressoneu ressoni ressonin ressonis ressono ressonos ressons ressonà ressonàiem ressonàieu ressonàrem ressonàreu ressonàs ressonàssem ressonàsseu ressonàssim ressonàssiu ressonàvem ressonàvets ressonàveu ressonàvom ressonés ressonéssem ressonésseu ressonéssim ressonéssiu ressoní sept v.cent val v
迴響
Produir una ressonància, un so prolongat.

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
呆
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
餐馆 饭店

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
結果

resum /reˈzum/ /rəˈzum/ n masc
提要

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
肖像

reunió /re.u.niˈo/ n fem
會議
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
革命
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
笑聲

riba /ˈri.ba/ n fem
岸

ric /ˈrik/ adj masc
富有
Amb molts diners o recursos.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
水流

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
韻
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
犀牛

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
財富

ritme /ˈrid.me/ n masc
節奏

ritu /ˈri.tu/ n masc
儀

riu n masc
河 川
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
笑聲 笑
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
笑
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
對手

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
衣服

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
偷

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
机器人
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
红宝石
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
輪子 轮子
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira n fem
摩天輪

rodi n masc
铑

roentgeni n masc
錀

rom /ˈrom/ n masc
蘭姆酒
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
羅馬尼亞語
Natural de Romania.
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
迷迭香
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
羅馬
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
羅馬人
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
浪漫

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ronc ronca roncada roncades roncam roncant roncar roncara roncaran roncarem roncaren roncares roncareu roncaria roncarien roncaries roncarà roncaràs roncaré roncaríem roncaríeu roncassen roncasses roncassin roncassis roncat roncats roncau roncava roncaven roncaves ronco roncà roncàrem roncàreu roncàs roncàssem roncàsseu roncàssim roncàssiu roncàvem roncàveu ronque ronquem ronquen ronques ronquessen ronquesses ronquessin ronquessis ronqueu ronqui ronquin ronquis ronqués ronquéssem ronquésseu ronquéssim ronquéssiu ronquí sept val v
打鼾

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
腎臟 肾
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
粉紅色
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
粉紅色
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
露水

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
玫瑰经
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
烤牛肉

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ rosegadora rosegadors adj masc
啮齿目动物
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
啮齿目动物
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ roseg rosega rosegada rosegades rosegam rosegant rosegar rosegara rosegaran rosegarem rosegaren rosegares rosegareu rosegaria rosegarien rosegaries rosegarà rosegaràs rosegaré rosegaríem rosegaríeu rosegassen rosegasses rosegassin rosegassis rosegat rosegats rosegau rosegava rosegaven rosegaves rosego rosegue roseguem roseguen rosegues roseguessen roseguesses roseguessin roseguessis rosegueu rosegui roseguin roseguis rosegués roseguéssem roseguésseu roseguéssim roseguéssiu roseguí rosegà rosegàrem rosegàreu rosegàs rosegàssem rosegàsseu rosegàssim rosegàssiu rosegàvem rosegàveu sept val v
啃
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
罌粟 罂粟

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
烘烤

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
環形交叉
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
橡樹 橡树

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
銹 锈
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
蛋黃
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
铷

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
卢布

rugbi n masc
橄榄球

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
大雨

rumor n
閒話

rural /ruˈɾaɫ/ adj
農村的

rus russa russos adj masc
俄语
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rusc /ˈrusk/ n masc
蜂巢

ruteni n masc
钌

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
鑪

ruïna /ruˈi.na/ n fem
遺址

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
狂怒
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
狂犬病
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
無線電
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
快的
Que va a molta velocitat.

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
爬虫

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
硬性

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
膝蓋骨

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
健康
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
樹液

sabata /saˈba.ta/ n fem
鞋子

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
鞋匠
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
拖鞋
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
知道
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
味道

sabó /saˈbo/ n masc
肥皂

sac /ˈsak/ n masc
袋
Receptacle de roba.

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
犧牲

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
托盤

safir /səˈfir/ n masc
蓝宝石

safrà /səˈfɾa/ n masc
番紅花

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
聖事

sal n fem
鹽 盐
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
鹽
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
房間

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
薪金
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
鹽瓶

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
口水

salmó /səɫˈmo/ n masc
三文魚 鲑鱼
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
醬
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
蚱蜢
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salt salta saltada saltades saltam saltant saltar saltara saltaran saltarem saltaren saltares saltareu saltaria saltarien saltaries saltarà saltaràs saltaré saltaríem saltaríeu saltassen saltasses saltassin saltassis saltat saltats saltau saltava saltaven saltaves salte saltem salten saltes saltessen saltesses saltessin saltessis salteu salti saltin saltis salto saltà saltàrem saltàreu saltàs saltàssem saltàsseu saltàssim saltàssiu saltàvem saltàveu saltés saltéssem saltésseu saltéssim saltéssiu saltí sept val v
跳
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salud saluda saludada saludades saludaia saludaien saludaies saludam saludant saludar saludara saludaran saludarem saludaren saludares saludareu saludaria saludarien saludaries saludariva saludariven saludarives saludarà saludaràs saludaré saludaríem saludaríeu saludarívem saludaríveu saludassen saludasses saludassin saludassis saludat saludats saludau saludava saludaven saludaves saludavi saludavo salude saludeguem saludeguessa saludeguessen saludeguesses saludegueu saludegués saludeguéssom saludeguéssou saludem saluden saludes saludessa saludessen saludesses saludessi saludessin saludessis saludeu saludi saludin saludis saludo saludos saluds saludà saludàiem saludàieu saludàrem saludàreu saludàs saludàssem saludàsseu saludàssim saludàssiu saludàvem saludàvets saludàveu saludàvom saludés saludéssem saludésseu saludéssim saludéssiu saludí sept v.cent val v
迎接

salut /saˈɫut/ Interjection
一百歲
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
健康
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
迎接
Salutació, acció de saludar.

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salv salva salvada salvades salvam salvant salvar salvara salvaran salvarem salvaren salvares salvareu salvaria salvarien salvaries salvarà salvaràs salvaré salvaríem salvaríeu salvassen salvasses salvassin salvassis salvat salvats salvau salvava salvaven salvaves salve salvem salven salves salvessen salvesses salvessin salvessis salveu salvi salvin salvis salvo salvà salvàrem salvàreu salvàs salvàssem salvàsseu salvàssim salvàssiu salvàvem salvàveu salvés salvéssem salvésseu salvéssim salvéssiu salví sept val v
拯救

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
野生的
No domesticat.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
柳

samari /səˈma.ɾi/ n masc
钐

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
恤衫
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ n fem
制裁

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
涼鞋

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
血 血液

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
螞蟥

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
神聖
Venerable per motius religiosos.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
沙丁魚

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
蜥蜴

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ adj masc
撒拉森人

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
裁縫

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
滿意

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
滿足
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
衛星 卫星

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
桑拿

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
智

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
薩克斯風

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
𬭳

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
乾
Sense humitat o amb poca aigua.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
秘密的 秘密
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
秘密

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
秘书

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
宗派

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ adj masc
次要

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
絲 丝

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sedueix sedueixen sedueixes sedueixi sedueixin sedueixis sedueixo sedueixs seduesc seduesca seduesquen seduesques seduesqui seduesquin seduesquis seduint seduir seduiran seduirem seduireu seduiria seduirien seduiries seduirà seduiràs seduiré seduiríem seduiríeu seduí seduíem seduíeu seduírem seduíreu seduís seduíssem seduísseu seduíssim seduíssiu seduïa seduïda seduïdes seduïen seduïes seduïguem seduïgueu seduïm seduïra seduïren seduïres seduïsc seduïsca seduïsquen seduïsques seduïssen seduïsses seduïssin seduïssis seduït seduïts seduïu seduïx seduïxen seduïxes seduïxo sept v.cent val v
勾引
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ seg sega segada segades segam segant segar segara segaran segarem segaren segares segareu segaria segarien segaries segarà segaràs segaré segaríem segaríeu segassen segasses segassin segassis segat segats segau segava segaven segaves sego segue seguem seguen segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí segà segàrem segàreu segàs segàssem segàsseu segàssim segàssiu segàvem segàveu sept val v
穫
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
印章 邮票
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
郵票 邮票
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
世紀 世纪

segon /seˈɣon/ n masc
秒鐘 秒
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
第二
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
依据

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ bal n-occ occ segueix segueixen segueixes segueixi segueixin segueixis segueixo seguesc seguesqui seguesquin seguesquis seguia seguida seguides seguien seguies seguiguem seguigueu seguim seguint seguir seguira seguiran seguirem seguiren seguires seguireu seguiria seguirien seguiries seguirà seguiràs seguiré seguiríem seguiríeu seguisc seguisca seguisquen seguisques seguissen seguisses seguissin seguissis seguit seguits seguiu seguix seguixen seguixes seguixo seguí seguíem seguíeu seguírem seguíreu seguís seguíssem seguísseu seguíssim seguíssiu sept val v
隨
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
安全
ferm, sense perill
確定
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
安全
Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
麸皮

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
下列

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
座位

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
六十

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
選擇

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
硒

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
透石膏
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
鞍

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
類似
Que és gairebé igual a un altre.

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
播種 播种

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
精液

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
總是 总是

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
紅綠燈

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
语义学

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
参议院

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
全部的

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
野豬 野猪

sensació n fem
感覺

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
沒有

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
传感器

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
感情
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
感到
Percebre amb els sentits, tret del visual.

sentit /senˈtit/ n masc
感覺
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte...)
意義
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
判刑

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
常识
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
標誌
Marca feta a alguna cosa.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
先生
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
太太
Tractament de cortesia donat a una dona.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
分割

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
是
ésser, existir

serbi sèrbia adj masc
塞尔维亚人
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
塞尔维亚人
Individu de Sèrbia.
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
軍士

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
講道

serp n fem
蛇
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
鋸子
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
山脉

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
僕人

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
口渴
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
七
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

setanta /seˈtan.ta/ number
七十

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
七十五

setanta-unè /seˌtan.ta.uˈne/ /səˌtan.tə.uˈnə/ /səˌtan.tə.uˈnɛ/ number
第七十一

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
九月
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
攻城戰
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
星期 周

setze /ˈse.d͡ze/ number
十六

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
第七

setí /seˈti/ /səˈti/ n masc
缎子

seure /ˈsɛw.ɾe/ bal occ sec seem seent seeu sega seguda segudes seguem seguen seguera segueren segueres segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segut seguts segué seguérem seguéreu segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí seia seiem seien seient seies seieu seim seis seu seuen seuran seure seurem seureu seuria seurien seuries seurà seuràs seuré seuríem seuríeu seus sèiem sèieu séiem séieu val v
坐下

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
性別 性
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
性交
Sexualitat, activitat sexual.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
性的

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
性快感

sigmoide /siɡˈmɔj.ðe/ /siɡˈmɔj.ðə/ adj
乙状

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
標誌

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept signific significa significada significades significam significant significar significara significaran significarem significaren significares significareu significaria significarien significaries significarà significaràs significaré significaríem significaríeu significassen significasses significassin significassis significat significats significau significava significaven significaves significo significà significàrem significàreu significàs significàssem significàsseu significàssim significàssiu significàvem significàveu signifique signifiquem signifiquen signifiques signifiquessen signifiquesses signifiquessin signifiquessis signifiqueu signifiqui signifiquin signifiquis signifiqués signifiquéssem signifiquésseu signifiquéssim signifiquéssiu signifiquí val v
表示
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
意思

silenci /siˈɫen.si/ n masc
沉默
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silici n masc
硅 矽

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
三段論

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
对称性

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
交响曲

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
买卖圣职

simple /ˈsim.pɫe/ adj
簡單
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
真誠
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
打嗝
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
单数

sinofòbia /si.noˈfɔ.bi.a/ /si.noˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
反華

sinus /ˈsi.nus/ n masc
正弦

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
鼻竇炎

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
同義詞 同义词
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
人魚
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
汽笛
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sis number
六

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
系統

sitar /siˈtar/ n masc
锡塔琴

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
情況
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
扣環

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
君主
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
信封
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
綽號

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ bal eiv occ sobrevisc sobrevisca sobreviscuda sobreviscudes sobreviscut sobreviscuts sobrevisquem sobrevisquen sobrevisquera sobrevisqueren sobrevisqueres sobrevisques sobrevisquessen sobrevisquesses sobrevisquessin sobrevisquessis sobrevisqueu sobrevisqui sobrevisquin sobrevisquis sobrevisqué sobrevisquérem sobrevisquéreu sobrevisqués sobrevisquéssem sobrevisquésseu sobrevisquéssim sobrevisquéssiu sobrevisquí sobreviu sobreviuen sobreviuran sobreviure sobreviurem sobreviureu sobreviuria sobreviurien sobreviuries sobreviurà sobreviuràs sobreviuré sobreviuríem sobreviuríeu sobrevius sobrevivia sobrevivien sobrevivies sobrevivim sobrevivint sobreviviu sobrevivíem sobrevivíeu v.cent val v
生存

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
樹樁

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
社會的
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
社會民主主義

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
社會主義 社会主义

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
公司
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

sodi n masc
钠
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
硫

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
垒球

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
沙發
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
婆婆

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
太阳 日
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
鞋底
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
士兵
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
蘇丹

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
團結

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
至点

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
獨身
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
解答 溶液
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
解
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
溶液 答案
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ n masc
溶质

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
夢見
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
夢 梦

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
微笑
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
微笑
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n fem
睡眠
Ganes de dormir.

son /son/ /sun/ n masc
睡眠
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
十四行詩 十四行诗

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
淡

sopa /ˈso.pa/ n fem
湯 汤

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
晚飯
Àpat principal del vespre o de la nit.

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
雪葩

sord /ˈsort/ adj masc
聾

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
聾

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
噪音
So no articulat i confús més o menys fort.

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ sorprenc sorprendran sorprendre sorprendrem sorprendreu sorprendria sorprendrien sorprendries sorprendrà sorprendràs sorprendré sorprendríem sorprendríeu sorprenem sorprenen sorprenent sorpreneu sorprenga sorprenguem sorprenguen sorprenguera sorprengueren sorprengueres sorprengues sorprenguessen sorprenguesses sorprenguessin sorprenguessis sorprengueu sorprengui sorprenguin sorprenguis sorprengué sorprenguérem sorprenguéreu sorprengués sorprenguéssem sorprenguésseu sorprenguéssim sorprenguéssiu sorprenguí sorprenia sorprenien sorprenies sorprenim sorpreniu sorprens sorpreníem sorpreníeu sorpresa sorpreses sorpresos sorprèn sorprès sorprén sorprés v.cent val v
使吃驚

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
驚奇

sorra /ˈso.ra/ n fem
沙

sort n fem
運氣

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
出口
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
出
Passar a fora.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospir sospira sospirada sospirades sospiraia sospiraien sospiraies sospiram sospirant sospirar sospirara sospiraran sospirarem sospiraren sospirares sospirareu sospiraria sospirarien sospiraries sospirariva sospirariven sospirarives sospirarà sospiraràs sospiraré sospiraríem sospiraríeu sospirarívem sospiraríveu sospirassen sospirasses sospirassin sospirassis sospirat sospirats sospirau sospirava sospiraven sospiraves sospiravi sospiravo sospire sospireguem sospireguessa sospireguessen sospireguesses sospiregueu sospiregués sospireguéssom sospireguéssou sospirem sospiren sospires sospiressa sospiressen sospiresses sospiressi sospiressin sospiressis sospireu sospiri sospirin sospiris sospiro sospiros sospirs sospirà sospiràiem sospiràieu sospiràrem sospiràreu sospiràs sospiràssem sospiràsseu sospiràssim sospiràssiu sospiràvem sospiràvets sospiràveu sospiràvom sospirés sospiréssem sospirésseu sospiréssim sospiréssiu sospirí v.cent val v
嘆氣

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
嫌疑

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospit sospita sospitada sospitades sospitaia sospitaien sospitaies sospitam sospitant sospitar sospitara sospitaran sospitarem sospitaren sospitares sospitareu sospitaria sospitarien sospitaries sospitariva sospitariven sospitarives sospitarà sospitaràs sospitaré sospitaríem sospitaríeu sospitarívem sospitaríveu sospitassen sospitasses sospitassin sospitassis sospitat sospitats sospitau sospitava sospitaven sospitaves sospitavi sospitavo sospite sospiteguem sospiteguessa sospiteguessen sospiteguesses sospitegueu sospitegués sospiteguéssom sospiteguéssou sospitem sospiten sospites sospitessa sospitessen sospitesses sospitessi sospitessin sospitessis sospiteu sospiti sospitin sospitis sospito sospitos sospits sospità sospitàiem sospitàieu sospitàrem sospitàreu sospitàs sospitàssem sospitàsseu sospitàssim sospitàssiu sospitàvem sospitàvets sospitàveu sospitàvom sospités sospitéssem sospitésseu sospitéssim sospitéssiu sospití v.cent val v
懷疑
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
胸罩

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
天花板
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
武士

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
地下室

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
常常

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
斯瓦希里語

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sua suada suades suam suant suar suara suaran suarem suaren suares suareu suaria suarien suaries suarà suaràs suaré suaríem suaríeu suassen suasses suassin suassis suat suats suau suava suaven suaves sue suem suen sues suessen suesses suessin suessis sueu suo suu suà suàrem suàreu suàs suàssem suàsseu suàssim suàssiu suàvem suàveu sués suéssem suésseu suéssim suéssiu suí suï suïn suïs val v
流汗

suau /suˈaw/ adj
軟

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
潛水艇 潜艇
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suborn suborna subornada subornades subornaia subornaien subornaies subornam subornant subornar subornara subornaran subornarem subornaren subornares subornareu subornaria subornarien subornaries subornariva subornariven subornarives subornarà subornaràs subornaré subornaríem subornaríeu subornarívem subornaríveu subornassen subornasses subornassin subornassis subornat subornats subornau subornava subornaven subornaves subornavi subornavo suborne suborneguem suborneguessa suborneguessen suborneguesses subornegueu subornegués suborneguéssom suborneguéssou subornem subornen subornes subornessa subornessen subornesses subornessi subornessin subornessis suborneu suborni subornin subornis suborno subornos suborns subornà subornàiem subornàieu subornàrem subornàreu subornàs subornàssem subornàsseu subornàssim subornàssiu subornàvem subornàvets subornàveu subornàvom subornés subornéssem subornésseu subornéssim subornéssiu suborní v.cent val v
賄賂

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
名词

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
替代

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
物質

subtil /supˈtiɫ/ adj
微妙的

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
字幕

suc n masc
汁
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
糖 砂糖

sud n masc
南

suec adj masc
瑞典语
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
瑞典语 瑞典語
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suma /ˈsu.ma/ n fem
總和

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sum suma sumada sumades sumam sumant sumar sumara sumaran sumarem sumaren sumares sumareu sumaria sumarien sumaries sumarà sumaràs sumaré sumaríem sumaríeu sumassen sumasses sumassin sumassis sumat sumats sumau sumava sumaven sumaves sume sumem sumen sumes sumessen sumesses sumessin sumessis sumeu sumi sumin sumis sumo sumà sumàrem sumàreu sumàs sumàssem sumàsseu sumàssim sumàssiu sumàvem sumàveu sumés suméssem sumésseu suméssim suméssiu sumí val v
加
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
汗

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
肤浅的
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ supèrflua adj masc
多餘

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
表面
extensió plana, cara.

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
超市
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
迷信
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplic suplica suplicada suplicades suplicaia suplicaien suplicaies suplicam suplicant suplicar suplicara suplicaran suplicarem suplicaren suplicares suplicareu suplicaria suplicarien suplicaries suplicariva suplicariven suplicarives suplicarà suplicaràs suplicaré suplicaríem suplicaríeu suplicarívem suplicaríveu suplicassen suplicasses suplicassin suplicassis suplicat suplicats suplicau suplicava suplicaven suplicaves suplicavi suplicavo suplico suplicos suplicà suplicàiem suplicàieu suplicàrem suplicàreu suplicàs suplicàssem suplicàsseu suplicàssim suplicàssiu suplicàvem suplicàvets suplicàveu suplicàvom suplique supliqueguem supliqueguessa supliqueguessen supliqueguesses supliquegueu supliquegués supliqueguéssom supliqueguéssou supliquem supliquen supliques supliquessa supliquessen supliquesses supliquessi supliquessin supliquessis supliqueu supliqui supliquin supliquis supliqués supliquéssem supliquésseu supliquéssim supliquéssiu supliquí v.cent val v
央求

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
傲慢

surf de neu n masc
單板滑雪

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
軟木

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
壽司

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
油煙

suís /suˈis/ suïssa suïssos adj masc
瑞士
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
瑞士人
Habitant de Suïssa.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
自殺 自杀

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
集體自殺

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
安息日

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
黑麦

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
粗粒小麥粉

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
系列
Conjunt ordenat d'elements
電視連續劇
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí adv
是 嗯
Expressió d'afirmació com a resposta.

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
音節
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
符號 符号

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
症状

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
西瓜

sínia /ˈsi.ni.a/ /ˈsi.ni.ə/ n fem
水车

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
烏賊
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
堅實
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

sóc /ˈsok/ v
是

tabac /taˈbak/ n masc
烟草

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
污跡
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
機智
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
愛說閒話的人

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
才能
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
切
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

talp n masc
鼴

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
铊

taló /taˈɫo/ n masc
腳跟
Part del peu oposada a la banda dels dits.
跟
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
鼓
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

també /tamˈbe/ adv
也
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
籬笆
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
關
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
探戈舞 探戈

tant de bo Interjection
但願

tap /ˈtap/ n masc
椊
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tard /ˈtart/ adv
晚

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
下午

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
秋 秋天

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
卡
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
信用卡

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
芋

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
橙 橙子
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
橙色 橙
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tassa /ˈta.sa/ n fem
杯子

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tast tasta tastada tastades tastam tastant tastar tastara tastaran tastarem tastaren tastares tastareu tastaria tastarien tastaries tastarà tastaràs tastaré tastaríem tastaríeu tastassen tastasses tastassin tastassis tastat tastats tastau tastava tastaven tastaves taste tastem tasten tastes tastessen tastesses tastessin tastessis tasteu tasti tastin tastis tasto tastà tastàrem tastàreu tastàs tastàssem tastàsseu tastàssim tastàssiu tastàvem tastàveu tastés tastéssem tastésseu tastéssim tastéssiu tastí val v
嘗味

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
文身

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
桌子
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
表格
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
櫃檯

tauró /tawˈɾo/ n masc
鯊魚 鲨鱼

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
大白鲨

taxi /ˈtak.si/ n masc
出租车
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
分类学
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n
棺
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
茶 茶叶
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
劇場 剧场

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ tèbia adj masc
不冷不热

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
鍵

teclat /teˈkɫat/ n masc
鍵盤

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
锝

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
技术

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
红豆杉

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ n masc
织物
Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
獾

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
布
Material tèxtil per fer roba.

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
織機
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
望遠鏡 望远镜

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
電視 电视

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
電視機

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
碲

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
電話 电话
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
温度

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
風暴

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
寺庙 寺廟

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
季節
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temps n masc
時間 时间
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
誘惑

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
帳篷
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ tendra tendres adj masc
嫩
Tou, suau.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
腱

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
有
Expressar pertinença o possessió.

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
鿬

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
网球

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
觸手

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
理论
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

terbi n masc
铽

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
第三

tercera persona n fem
第三人称

terme /ˈteɾ.me/ n masc
條件
Fi, termini.
術語
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
术语

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
热力学

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
热层

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
温度表

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
恆溫器
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
土 土地
Sòlid esmicolat.
土
Superfície del planeta no coberta per aigua.
Nació, en especial la pròpia.

terracota /ˌtɛ.raˈkɔ.ta/ /ˌtɛ.raˈkɔ.tɔ/ /ˌtɛ.rəˈkɔ.tə/ n fem
赤土陶器

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
地震

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
地域

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
陶人

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
領土

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
恐怖主義

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
療法

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
論點

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
遺囑

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
睾丸

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
證人

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
奶嘴

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
瓦
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
屋頂 屋顶

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
課文

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
質地
Estructura dels fils d'un teixit.

tia /ˈti.a/ n fem
姑

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
藏语
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
藏语
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
老虎 虎

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ n fem
母虎
Femella del tigre.
(col·loquial) Dona provocativa i activa sexualment.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
莖

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
定音鼓

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
羞怯

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
舵手
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
鼓膜
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.
鼓室
(arquitectura clàssica) frontó

timó /tiˈmo/ n masc
舵

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
中尉
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
墨水 墨

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
墨水池

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
甲状腺

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
甲状腺

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
剪刀
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
钛 鈦

titolitis /ti.toˈɫi.tis/ /ti.tuˈɫi.tis/ n fem
升學主義

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
滑梯

toc de queda n masc
宵禁

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
接觸
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
墳墓

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
筋斗

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
番茄 西红柿

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
噸
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonsurar /ton.suˈɾa/ /ton.suˈɾaɾ/ /tun.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tonsur tonsura tonsurada tonsurades tonsuram tonsurant tonsurar tonsurara tonsuraran tonsurarem tonsuraren tonsurares tonsurareu tonsuraria tonsurarien tonsuraries tonsurarà tonsuraràs tonsuraré tonsuraríem tonsuraríeu tonsurassen tonsurasses tonsurassin tonsurassis tonsurat tonsurats tonsurau tonsurava tonsuraven tonsuraves tonsure tonsurem tonsuren tonsures tonsuressen tonsuresses tonsuressin tonsuressis tonsureu tonsuri tonsurin tonsuris tonsuro tonsurà tonsuràrem tonsuràreu tonsuràs tonsuràssem tonsuràsseu tonsuràssim tonsuràssiu tonsuràvem tonsuràveu tonsurés tonsuréssem tonsurésseu tonsuréssim tonsuréssiu tonsurí val v
削髮

tor /ˈtor/ n masc
环面

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
泥炭

tori n masc
钍

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
歸還
Camí de retorn al punt de partida.
副歌
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
龍捲風

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
返回
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
還給
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
螺絲刀
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
烤麵包
Llesca de pa torrat.

torre /ˈto.re/ n fem
塔樓
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.
車
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
龜 龟
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
折磨

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tortur tortura torturada torturades torturam torturant torturar torturara torturaran torturarem torturaren torturares torturareu torturaria torturarien torturaries torturarà torturaràs torturaré torturaríem torturaríeu torturassen torturasses torturassin torturassis torturat torturats torturau torturava torturaven torturaves torture torturem torturen tortures torturessen torturesses torturessin torturessis tortureu torturi torturin torturis torturo torturà torturàrem torturàreu torturàs torturàssem torturàsseu torturàssim torturàssiu torturàvem torturàveu torturés torturéssem torturésseu torturéssim torturéssiu torturí val v
拷問
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
咳嗽
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
咳嗽

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
頑固
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ tota tots adj masc
都
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
一切
enterament

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
軟
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
溫和的
De caràcter poc ferm.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
土坯

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
桌布

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
毛巾

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
餐巾

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
毒素

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
拖拉機 拖拉机

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
傳統的

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
傳統 传统
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
翻譯 翻译
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
譯者

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
翻譯 翻译

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
毒販

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
悲劇

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ bal n-occ occ sept traeix traeixen traeixes traeixi traeixin traeixis traeixo traesc traesqui traesquin traesquis traint trair trairan trairem traireu trairia trairien trairies trairà trairàs trairé trairíem trairíeu traí traíem traíeu traírem traíreu traís traíssem traísseu traíssim traíssiu traïa traïda traïdes traïen traïes traïguem traïgueu traïm traïra traïren traïres traïsc traïsca traïsquen traïsques traïssen traïsses traïssin traïssis traït traïts traïu traïx traïxen traïxes traïxo val v
背叛
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
轨迹

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
送

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
陷阱
Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
有軌電車

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
交通运输

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
梯形

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasllad trasllada traslladada traslladades traslladam traslladant traslladar traslladara traslladaran traslladarem traslladaren traslladares traslladareu traslladaria traslladarien traslladaries traslladarà traslladaràs traslladaré traslladaríem traslladaríeu traslladassen traslladasses traslladassin traslladassis traslladat traslladats traslladau traslladava traslladaven traslladaves trasllade traslladem traslladen trasllades traslladessen traslladesses traslladessin traslladessis traslladeu traslladi traslladin traslladis trasllado traslladà traslladàrem traslladàreu traslladàs traslladàssem traslladàsseu traslladàssim traslladàssiu traslladàvem traslladàveu traslladés traslladéssem traslladésseu traslladéssim traslladéssiu traslladí val v
转移

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
紊乱

trastorn de la personalitat n masc
人格障碍

traumatitzar /tɾaw.ma.tiˈd͡za/ /tɾaw.ma.tiˈza/ /tɾaw.ma.tiˈzaɾ/ /tɾəw.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traumatitz traumatitza traumatitzada traumatitzades traumatitzam traumatitzant traumatitzar traumatitzara traumatitzaran traumatitzarem traumatitzaren traumatitzares traumatitzareu traumatitzaria traumatitzarien traumatitzaries traumatitzarà traumatitzaràs traumatitzaré traumatitzaríem traumatitzaríeu traumatitzassen traumatitzasses traumatitzassin traumatitzassis traumatitzat traumatitzats traumatitzau traumatitzava traumatitzaven traumatitzaves traumatitze traumatitzem traumatitzen traumatitzes traumatitzessen traumatitzesses traumatitzessin traumatitzessis traumatitzeu traumatitzi traumatitzin traumatitzis traumatitzo traumatitzà traumatitzàrem traumatitzàreu traumatitzàs traumatitzàssem traumatitzàsseu traumatitzàssim traumatitzàssiu traumatitzàvem traumatitzàveu traumatitzés traumatitzéssem traumatitzésseu traumatitzéssim traumatitzéssiu traumatitzí val v
到创伤

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
背叛

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
叛徒

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
工作
Esforç per assolir una finalitat.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
工人
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
工作

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
火車 火车

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
辮子
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
謎
Joc de pensar amb una solució no òbvia.
猜謎游戲
Joc en el qual cal col·locar un conjunt de peces d'una forma concreta per a que mostrin una imatge de forma correcta.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
打破
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
三十

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
鑽

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
三

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
珍寶 珍宝
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tret /ˈtret/ n masc
發射
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
除非
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
十三

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ bal tragueren tragueres traguessen traguesses traguessin traguessis tragué traguérem traguéreu tragués traguéssem traguésseu traguéssim traguéssiu traguí traiem traient traieu trauran traurem traureu trauria traurien trauries traurà trauràs trauré trauríem trauríeu trec trega treguem treguen tregues tregueu tregui treguin treguis treia treien treies treim treis tret treta tretes trets treu treuen treure treus trèiem trèieu v
取出
Fer sortir una cosa del lloc on és.
除去
Llevar o fer desaparèixer alguna cosa del lloc on és.

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
停戰
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
三角 三角形
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
三角鐵 三角形
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
選舉
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
部落

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
仲裁庭

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
三叉

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
雪橇

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
班組
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trist /ˈtɾist/ adj
哀傷 悲伤
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
悲傷

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
無價值

tro /ˈtɾo/ n masc
雷
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
找到
Veure alguna cosa que s'havia perdut.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
長號

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
象鼻子
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
小號 喇叭
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
寶座

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
打雷

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
樹幹 树干
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
軀幹
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
熱帶

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
对流层

tros /ˈtɾɔs/ n masc
片
Part, porció d'un tot.

truc /ˈtɾuk/ n masc
詭計
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.
作弊碼
Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
(videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truc truca trucada trucades trucam trucant trucar trucara trucaran trucarem trucaren trucares trucareu trucaria trucarien trucaries trucarà trucaràs trucaré trucaríem trucaríeu trucassen trucasses trucassin trucassis trucat trucats trucau trucava trucaven trucaves truco trucà trucàrem trucàreu trucàs trucàssem trucàsseu trucàssim trucàssiu trucàvem trucàveu truque truquem truquen truques truquessen truquesses truquessin truquessis truqueu truqui truquin truquis truqués truquéssem truquésseu truquéssim truquéssiu truquí val v
打電話
(intransitiu) Telefonar.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
尊魚
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
煎蛋餅
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
母豬
Porc femella

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
通過

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
三葉草 三叶草属
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
沙皇

tu pronoun
你

tub /ˈtup/ n masc
管

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
大号
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
結核

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
推文

tuli n masc
铥

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
鬱金香 郁金香

tumor /tuˈmor/ n masc
腫瘤

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
冻原

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
钨

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
头帕

turc adj masc
土耳其的
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
土耳其文
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ adj masc
土庫曼語
Relatiu o pertanyent al Turkmenistan o la seva llengua.

turcman /turɡˈman/ n masc
土庫曼語
Persona que habita o és originària del Turkmenistan.
Persona originària d'un poble turc de l'Àsia Central.
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
旅游

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
腳踝

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
绿松石

turó n masc
小山
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
捷克語
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
丘脑

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
泰米爾語
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
钽

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
害怕
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
害羞

típic típica típics adj masc
典型的
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
標題

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
松露

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
胸

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
斑鳩

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
隧道
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
烏克蘭語
Relatiu o pertanyent a Ucraïna, als seus habitants o a la llengua.

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
烏克蘭語
Natural d'Ucraïna.
乌克兰语
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept udol udola udolada udolades udolam udolant udolar udolara udolaran udolarem udolaren udolares udolareu udolaria udolarien udolaries udolarà udolaràs udolaré udolaríem udolaríeu udolassen udolasses udolassin udolassis udolat udolats udolau udolava udolaven udolaves udole udolem udolen udoles udolessen udolesses udolessin udolessis udoleu udoli udolin udolis udolo udolà udolàrem udolàreu udolàs udolàssem udolàsseu udolàssim udolàssiu udolàvem udolàveu udolés udoléssem udolésseu udoléssim udoléssiu udolí val v
吼

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n masc
维吾尔
Llengua turquesa parlada pels uigurs.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n neut
维吾尔
Natural del poble turc de la regió xinesa Uigur i del Kazakhstan.

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
阿訇

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
眼睛
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
犬齒
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
長牙
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
眼镜 眼鏡
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

un number
一
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
點兒

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
指甲
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unitat /u.niˈtat/ n fem
單位

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
宇宙

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
大學 大学

unió /u.niˈo/ n fem
聯盟

ununtri n masc
元素

urani n masc
鈾 铀

urdú /urˈdu/ urdús adj
烏爾都語
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
烏爾都語
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
緊迫
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
泌尿外科

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
爪

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
用益物权

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
使用者

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept utilitz utilitza utilitzada utilitzades utilitzam utilitzant utilitzar utilitzara utilitzaran utilitzarem utilitzaren utilitzares utilitzareu utilitzaria utilitzarien utilitzaries utilitzarà utilitzaràs utilitzaré utilitzaríem utilitzaríeu utilitzassen utilitzasses utilitzassin utilitzassis utilitzat utilitzats utilitzau utilitzava utilitzaven utilitzaves utilitze utilitzem utilitzen utilitzes utilitzessen utilitzesses utilitzessin utilitzessis utilitzeu utilitzi utilitzin utilitzis utilitzo utilitzà utilitzàrem utilitzàreu utilitzàs utilitzàssem utilitzàsseu utilitzàssim utilitzàssiu utilitzàvem utilitzàveu utilitzés utilitzéssem utilitzésseu utilitzéssim utilitzéssiu utilitzí val v
用

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
烏托邦

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
母牛
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
假日
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
疫苗
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
罷工 罢工

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
陰道

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
香草

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
船

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
勇敢

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
山谷
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
價值
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
勇氣
Tret de la persona que és valenta.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
瓦龍語
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
瓦龍語
Persona que habita o és originària de Valònia.

vamba /ˈbam.ba/ /ˈvam.ba/ /ˈvam.bə/ n fem
運動鞋

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
吸血鬼
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
钒

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
蒸汽
Gas, especialment referit a l'aigua.
汽船
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
手杖
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.

vareta màgica n fem
魔術棒

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
变数
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
变数
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
广

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
小牛

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
小牛肉
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
次

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
純素食主義

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
车辆
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
帆

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
舊
De llarga vida, gran.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
晚年
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
絲絨 天鹅绒

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
速度

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
靜脈

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
銷售

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
賣 卖

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
賣方

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
來
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
報仇

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
风 呼吸

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
扇子

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
電風扇

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
吸盤

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
鲭鱼

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
動詞 动词

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
綠色的 绿
De color verd.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
綠色的 绿色
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
铜绿
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
蔬菜

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
處女

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
羞辱

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
保真度 真理
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
红色
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
朱紅色

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
威末酒

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
榿

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
乡土的

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
清漆

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
痘

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
詩
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
版本

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ adj
0.5
(sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
有椎骨的

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
毒 毒物
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
槲寄生

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
黃蜂 黄蜂
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
晚上

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
行頭
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
更衣室
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
胆囊

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
獸醫
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetllatori /beɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /beʎ.ʎaˈtɔ.ɾi/ /bəʎ.ʎəˈtɔ.ɾi/ /veɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /vəɫ.ɫəˈtɔ.ɾi/ n masc
守灵

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
聲音
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val ve veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
見 看
Percebre amb la vista

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
邻居
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
鄰居 邻居
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
葡萄酒 酒
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
红葡萄酒 红酒

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
行人

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
人行道

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
旅行
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
旅游者

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viatge viatgem viatgen viatges viatgessen viatgesses viatgessin viatgessis viatgeu viatgi viatgin viatgis viatgés viatgéssem viatgésseu viatgéssim viatgéssiu viatgí viatj viatja viatjada viatjades viatjam viatjant viatjar viatjara viatjaran viatjarem viatjaren viatjares viatjareu viatjaria viatjarien viatjaries viatjarà viatjaràs viatjaré viatjaríem viatjaríeu viatjassen viatjasses viatjassin viatjassis viatjat viatjats viatjau viatjava viatjaven viatjaves viatjo viatjà viatjàrem viatjàreu viatjàs viatjàssem viatjàsseu viatjàssim viatjàssiu viatjàvem viatjàveu v
旅行

vicepresident /ˌbi.se.pɾe.ziˈðen/ /ˌbi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.se.pɾe.ziˈðent/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðent/ n masc
副总统

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
惡習

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
勝利 胜利

victòria pírrica n fem
皮洛士式胜利

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
生活 生命
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
電子遊戲

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
玻璃

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
村

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
別墅
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
醋

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
下

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
二十

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
二十五

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
二十一

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
葡萄園
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
違規
Acció de violar una norma.
強姦
Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
紫
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
暴力
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
大提琴

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
暴力

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
小提琴

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
有德行的
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
病毒

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ n fem
粘性

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
訪問

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
前景

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
視力
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
視野
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
为了看的

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
生命的

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
維生素 维生素

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
花窗玻璃

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
展示橱窗

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
活著
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
生
Existir, estar viu.

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
伏特加

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
飛行
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
墊片

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
方向盤
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
沃拉普克語
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
飛 飞
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
火山

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
要 想要

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
伏特
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
兀鷹 雕

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
容積 体积

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
意志

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
嘔吐
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
邊界

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
人行道

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
象牙
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
你们

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
投票
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
投票

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vot vota votada votades votam votant votar votara votaran votarem votaren votares votareu votaria votarien votaries votarà votaràs votaré votaríem votaríeu votassen votasses votassin votassis votat votats votau votava votaven votaves vote votem voten votes votessen votesses votessin votessis voteu voti votin votis voto votà votàrem votàreu votàs votàssem votàsseu votàssim votàssiu votàvem votàveu votés votéssem votésseu votéssim votéssiu votí v
投票
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
八

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
八十

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
火山學 火山学

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
鄙俗

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
脆弱的

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
打敗
Imposar-se en una disputa.

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
顶点

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
牺牲

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
视频

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
維京人

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
柳條

watt n masc
瓦

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
愛說閒話的人

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
洋菇

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
洗髮水
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
人字拖

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
麻疹

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
網
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.

xarxa social n fem
社会网络

xat /ˈʃat/ n masc
网络聊天

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
支票

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
谢赫

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
煙囪
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
氙

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
注射器

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
廢話

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) sept xerr xerra xerrada xerrades xerram xerrant xerrar xerraran xerrarem xerraren xerrares xerrareu xerraria xerrarien xerraries xerrarà xerraràs xerraré xerraríem xerraríeu xerrassen xerrasses xerrassin xerrassis xerrat xerrats xerrau xerrava xerraven xerraves xerrem xerren xerres xerressen xerresses xerressin xerressis xerreu xerri xerrin xerris xerro xerrà xerràrem xerràreu xerràs xerràssem xerràsseu xerràssim xerràssiu xerràvem xerràveu xerrés xerréssem xerrésseu xerréssim xerréssiu xerrí v
聊天

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
雪利酒

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
口香糖

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
男朋友
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
數字

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
木琴

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
黑猩猩

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
笨
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
笨
Persona que diu o fa ximpleries.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
中國 中文
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
中國人 中文
Individu de la Xina.
中文 中国
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
柏樹

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiul xiula xiulada xiulades xiulam xiulant xiular xiulara xiularan xiularem xiularen xiulares xiulareu xiularia xiularien xiularies xiularà xiularàs xiularé xiularíem xiularíeu xiulassen xiulasses xiulassin xiulassis xiulat xiulats xiulau xiulava xiulaven xiulaves xiule xiulem xiulen xiules xiulessen xiulesses xiulessin xiulessis xiuleu xiuli xiulin xiulis xiulo xiulà xiulàrem xiulàreu xiulàs xiulàssem xiulàsseu xiulàssim xiulàssiu xiulàvem xiulàveu xiulés xiuléssem xiulésseu xiuléssim xiuléssiu xiulí v
吹口哨

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
耳語

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
巧克力
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
司機

xopsuei /ˌt͡ʃop.suˈej/ /ˌʃop.suˈej/ n masc
雜碎

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
吸

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
酸菜

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
奶嘴

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xut xuta xutada xutades xutam xutant xutar xutara xutaran xutarem xutaren xutares xutareu xutaria xutarien xutaries xutarà xutaràs xutaré xutaríem xutaríeu xutassen xutasses xutassin xutassis xutat xutats xutau xutava xutaven xutaves xute xutem xuten xutes xutessen xutesses xutessin xutessis xuteu xuti xutin xutis xuto xutà xutàrem xutàreu xutàs xutàssem xutàsseu xutàssim xutàssiu xutàvem xutàveu xutés xutéssem xutésseu xutéssim xutéssiu xutí v
踢
Colpejar fort la pilota amb el peu.

yao /ˈja.o/ /ˈja.u/ n masc
爻语

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
斑馬 斑马

zenit /zeˈnit/ /zəˈnit/ n masc
天頂

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
零
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
锌

zona /ˈzo.na/ n fem
區域
Àrea delimitada, part d'un espai.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
动物学

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
非洲
Continent situat al sud d'Europa.

Àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ /ˈaɲ.ʒəɫ/ pn
天使
Prenom masculí

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
天使

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
白羊座

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
亚洲 亞洲
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
阿提拉

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
奧地利 奥地利
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
印度
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
奥斯卡

àbac /ˈa.bak/ n masc
算盤 算盘
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.

àcid adj masc
酸
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
酸
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
脱氧核糖核酸

àcid ribonucleic n masc
核糖核酸

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
老鷹 鹰
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
册子

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
代数学

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
錨 锚

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
鴨 鸭

ànec a la pequinesa n masc
北京烤鸭

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
天使
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

ànim n masc
心情

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
靈魂 灵魂
Part immaterial de la persona.
灵魂
Esperit.

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
餐

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
阿拉伯語 阿拉伯语
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àstat /ˈas.tət/ n masc
砹

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
原子

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
奶奶 外婆
Forma femenina de avi.

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
酯

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
伦理学

ètim /ˈɛ.tim/ n masc
語源

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
人种

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
成功
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

és a dir conjunction
换句话说

és clar Interjection
當然

íncube /ˈiŋ.ku.be/ /ˈiŋ.ku.βə/ n masc
梦魇

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
索引
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
奧波勒斯

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
歌劇 歌剧

òptic n masc
眼镜师
(professions) Persona que fabrica o ven instruments òptics.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
軌道

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
器官

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
卵子

ós n masc
熊 魋
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

únic /ˈu.nik/ adj masc
唯一

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
子宮

útil adj
有用