Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afganistana
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albania
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Alemaina Allemana

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Alzeria
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerika

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andora
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antiga-sy-Barboda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antartika

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Arsimeda

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Aostralia
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barselona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Botswana pn
Botsoana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Brussel

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgarie

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belzika
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Baiboly
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnie-Herzégovine
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Kairo

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Korea Avaratra
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Korea Atsimo
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Crist /ˈkɾist/ pn
Kristy

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Kristofra
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Croatie
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damaskôsy

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Danemark
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Djibouti pn
Jibotỳ
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Déu pn
Andriamanitra

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Ejipta Egypta
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ekoatera
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slôvakia
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Espaina
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonia
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Etiopia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Eorôpa

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finlandy
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florencia
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

França /ˈfɾan.sə/ pn
Frantsa
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Groenlanda

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Grisy
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Ginea Ekoatorialy
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Hôngria
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irlanda
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Islandy
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italia
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japana
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehovah

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Jesoa

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Joany
Prenom masculí d’origen cristià

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Josefa

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Latvia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lituania
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Loksemborga
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagasikara
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Malawi
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Maoritania
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mahori

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Môldavia
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolia
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Môsikao

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambika
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Meksika
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Noely
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepaly
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Zelandy Vaovao
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palaô
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Paska

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Persée

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polonia
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Pôrtogaly
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Fanjakana Mitambatra
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rosia
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syracuse

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Afrika Atsimo
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Soeda
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Soisa
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbia

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Okraina
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikibolana

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Mandresy
Prenom masculí d’origen llatí

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Sina

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Chypre
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Zimbàbue pn
Zimbaboe

a reveure Interjection
veloma

abalançar /a.ba.ɫanˈsaɾ/ /a.βa.ɫanˈsa/ /ə.βə.ɫənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abalance abalancem abalancen abalances abalancessen abalancesses abalancessin abalancessis abalanceu abalanci abalancin abalancis abalancés abalancéssem abalancésseu abalancéssim abalancéssiu abalancí abalanç abalança abalançada abalançades abalançam abalançant abalançar abalançara abalançaran abalançarem abalançaren abalançares abalançareu abalançaria abalançarien abalançaries abalançarà abalançaràs abalançaré abalançaríem abalançaríeu abalançassen abalançasses abalançassin abalançassis abalançat abalançats abalançau abalançava abalançaven abalançaves abalanço abalançà abalançàrem abalançàreu abalançàs abalançàssem abalançàsseu abalançàssim abalançàssiu abalançàvem abalançàveu bal bal (1) occ sept val v
apetraka
Posar les balances al fi, afinar-les.
lohataona
(pronominal) Escometre a algú o a alguna cosa tirant-se al damunt.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abandon abandona abandonada abandonades abandonam abandonant abandonar abandonara abandonaran abandonarem abandonaren abandonares abandonareu abandonaria abandonarien abandonaries abandonarà abandonaràs abandonaré abandonaríem abandonaríeu abandonassen abandonasses abandonassin abandonassis abandonat abandonats abandonau abandonava abandonaven abandonaves abandone abandonem abandonen abandones abandonessen abandonesses abandonessin abandonessis abandoneu abandoni abandonin abandonis abandono abandonà abandonàrem abandonàreu abandonàs abandonàssem abandonàsseu abandonàssim abandonàssiu abandonàvem abandonàveu abandonés abandonéssem abandonésseu abandonéssim abandonéssiu abandoní alg bal bal (1) occ sept val v
mivarotra
Donar per menys preu alguna cosa.
herim-po
Perdre els ànims, desanimar-se.

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
tantely reny
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abeur abeura abeurada abeurades abeuram abeurant abeurar abeurara abeuraran abeurarem abeuraren abeurares abeurareu abeuraria abeurarien abeuraries abeurarà abeuraràs abeuraré abeuraríem abeuraríeu abeurassen abeurasses abeurassin abeurassis abeurat abeurats abeurau abeurava abeuraven abeuraves abeure abeurem abeuren abeures abeuressen abeuresses abeuressin abeuressis abeureu abeuri abeurin abeuris abeuro abeurà abeuràrem abeuràreu abeuràs abeuràssem abeuràsseu abeuràssim abeuràssiu abeuràvem abeuràveu abeurés abeuréssem abeurésseu abeuréssim abeuréssiu abeurí alg bal bal (1) occ sept val v
rano
Donar beure al bestiar.

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
manaikitra
Estrènyer amb els braços.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
aprily
Quart mes de l'any.

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
tsy tonga
Que no està atent a la situació present.

acalorar /a.ka.ɫoˈɾa/ /a.ka.ɫoˈɾaɾ/ /ə.kə.ɫoˈɾa/ /ə.kə.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acalor acalora acalorada acalorades acaloram acalorant acalorar acalorara acaloraran acalorarem acaloraren acalorares acalorareu acaloraria acalorarien acaloraries acalorarà acaloraràs acaloraré acaloraríem acaloraríeu acalorassen acalorasses acalorassin acalorassis acalorat acalorats acalorau acalorava acaloraven acaloraves acalore acalorem acaloren acalores acaloressen acaloresses acaloressin acaloressis acaloreu acalori acalorin acaloris acaloro acalorà acaloràrem acaloràreu acaloràs acaloràssem acaloràsseu acaloràssim acaloràssiu acaloràvem acaloràveu acalorés acaloréssem acalorésseu acaloréssim acaloréssiu acalorí bal bal (1) occ sept val v
mafana
Fer o donar calor.

acanar /a.kaˈna/ /a.kaˈnaɾ/ /ə.kəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acan acana acanada acanades acanam acanant acanar acanara acanaran acanarem acanaren acanares acanareu acanaria acanarien acanaries acanarà acanaràs acanaré acanaríem acanaríeu acanassen acanasses acanassin acanassis acanat acanats acanau acanava acanaven acanaves acane acanem acanen acanes acanessen acanesses acanessin acanessis acaneu acani acanin acanis acano acanà acanàrem acanàreu acanàs acanàssem acanàsseu acanàssim acanàssiu acanàvem acanàveu acanés acanéssem acanésseu acanéssim acanéssiu acaní bal bal (1) occ sept val v
refy

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
loza
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
tsy

acerar /a.seˈɾa/ /a.seˈɾaɾ/ /ə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acer acera acerada acerades aceram acerant acerar acerara aceraran acerarem aceraren acerares acerareu aceraria acerarien aceraries acerarà aceraràs aceraré aceraríem aceraríeu acerassen acerasses acerassin acerassis acerat acerats acerau acerava aceraven aceraves acere acerem aceren aceres aceressen aceresses aceressin aceressis acereu aceri acerin aceris acero acerà aceràrem aceràreu aceràs aceràssem aceràsseu aceràssim aceràssiu aceràvem aceràveu acerés aceréssem acerésseu aceréssim aceréssiu acerí alg bal bal (1) occ sept val v
tsy
Posar acer a la punta i al tall dels instruments de ferro que serveixen per a tallar.

acolliment /a.ko.ʎiˈmen/ /a.ko.ʎiˈment/ /ə.ko.ʎiˈment/ /ə.ku.jiˈmen/ /ə.ku.ʎiˈmen/ n masc
fandraisana

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomiad acomiada acomiadada acomiadades acomiadam acomiadant acomiadar acomiadara acomiadaran acomiadarem acomiadaren acomiadares acomiadareu acomiadaria acomiadarien acomiadaries acomiadarà acomiadaràs acomiadaré acomiadaríem acomiadaríeu acomiadassen acomiadasses acomiadassin acomiadassis acomiadat acomiadats acomiadau acomiadava acomiadaven acomiadaves acomiade acomiadem acomiaden acomiades acomiadessen acomiadesses acomiadessin acomiadessis acomiadeu acomiadi acomiadin acomiadis acomiado acomiadà acomiadàrem acomiadàreu acomiadàs acomiadàssem acomiadàsseu acomiadàssim acomiadàssiu acomiadàvem acomiadàveu acomiadés acomiadéssem acomiadésseu acomiadéssim acomiadéssiu acomiadí bal bal (1) occ sept val v
afo
Despatxar de la feina, donar comiat.

acordonar /a.kor.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈnaɾ/ /ə.koɾ.ðoˈna/ /ə.kur.duˈna/ /ə.kur.ðuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acordon acordona acordonada acordonades acordonam acordonant acordonar acordonara acordonaran acordonarem acordonaren acordonares acordonareu acordonaria acordonarien acordonaries acordonarà acordonaràs acordonaré acordonaríem acordonaríeu acordonassen acordonasses acordonassin acordonassis acordonat acordonats acordonau acordonava acordonaven acordonaves acordone acordonem acordonen acordones acordonessen acordonesses acordonessin acordonessis acordoneu acordoni acordonin acordonis acordono acordonà acordonàrem acordonàreu acordonàs acordonàssem acordonàsseu acordonàssim acordonàssiu acordonàvem acordonàveu acordonés acordonéssem acordonésseu acordonéssim acordonéssiu acordoní alg bal bal (1) occ sept val v
bakaka
(numismàtica) Imprimir un petit cordó en el cantell de les monedes.

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
mpilalao

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
lalao
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

acuindar /a.kwinˈda/ /a.kwinˈdaɾ/ /ə.kwinˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acuind acuinda acuindada acuindades acuindam acuindant acuindar acuindara acuindaran acuindarem acuindaren acuindares acuindareu acuindaria acuindarien acuindaries acuindarà acuindaràs acuindaré acuindaríem acuindaríeu acuindassen acuindasses acuindassin acuindassis acuindat acuindats acuindau acuindava acuindaven acuindaves acuinde acuindem acuinden acuindes acuindessen acuindesses acuindessin acuindessis acuindeu acuindi acuindin acuindis acuindo acuindà acuindàrem acuindàreu acuindàs acuindàssem acuindàsseu acuindàssim acuindàssiu acuindàvem acuindàveu acuindés acuindéssem acuindésseu acuindéssim acuindéssiu acuindí bal bal (1) occ sept val v
mandrangitra

acuit /aˈkujt/ /əˈkujt/ n masc
fia

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
tsindrona volamena

adeu /əˈðew/ Interjection
veloma
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
mpamaritra

admonició /ad.mo.ni.siˈo/ /əd.mo.ni.siˈo/ /əd.mu.ni.siˈo/ n fem
anatra

adormir /a.ðorˈmi/ /a.ðoɾˈmi/ /a.ðoɾˈmiɾ/ /ə.ðoɾˈmi/ /ə.ðurˈmi/ adorm adorma adormen adormes adormi adormia adormida adormides adormien adormies adormiguem adormigueu adormim adormin adormint adormir adormira adormiran adormirem adormiren adormires adormireu adormiria adormirien adormiries adormirà adormiràs adormiré adormiríem adormiríeu adormis adormissen adormisses adormissin adormissis adormit adormits adormiu adormo adorms adormí adormíem adormíeu adormírem adormíreu adormís adormíssem adormísseu adormíssim adormíssiu alg bal occ sept val v
matory
Descuidar-se, obrar amb negligència.

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
ladiresy
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adrece adrecem adrecen adreces adrecessen adrecesses adrecessin adrecessis adreceu adreci adrecin adrecis adrecés adrecéssem adrecésseu adrecéssim adrecéssiu adrecí adreç adreça adreçada adreçades adreçam adreçant adreçar adreçara adreçaran adreçarem adreçaren adreçares adreçareu adreçaria adreçarien adreçaries adreçarà adreçaràs adreçaré adreçaríem adreçaríeu adreçassen adreçasses adreçassin adreçassis adreçat adreçats adreçau adreçava adreçaven adreçaves adreço adreçà adreçàrem adreçàreu adreçàs adreçàssem adreçàsseu adreçàssim adreçàssiu adreçàvem adreçàveu bal bal (1) occ sept val v
ladiresy
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
tambinteny

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ afebleix afebleixen afebleixes afebleixi afebleixin afebleixis afebleixo afeblesc afeblesqui afeblesquin afeblesquis afeblia afeblida afeblides afeblien afeblies afebliguem afebligueu afeblim afeblint afeblir afeblira afebliran afeblirem afebliren afeblires afeblireu afebliria afeblirien afebliries afeblirà afebliràs afebliré afebliríem afebliríeu afeblisc afeblisca afeblisquen afeblisques afeblissen afeblisses afeblissin afeblissis afeblit afeblits afebliu afeblix afeblixen afeblixes afeblixo afeblí afeblíem afeblíeu afeblírem afeblíreu afeblís afeblíssem afeblísseu afeblíssim afeblíssiu bal n-occ occ sept val v
manalemy

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
aretina
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afluixar /a.fɫujˈʃa/ /a.fɫujˈʃaɾ/ /a.fɫuˈʃa/ /ə.fɫuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afluix afluixa afluixada afluixades afluixam afluixant afluixar afluixara afluixaran afluixarem afluixaren afluixares afluixareu afluixaria afluixarien afluixaries afluixarà afluixaràs afluixaré afluixaríem afluixaríeu afluixassen afluixasses afluixassin afluixassis afluixat afluixats afluixau afluixava afluixaven afluixaves afluixe afluixem afluixen afluixes afluixessen afluixesses afluixessin afluixessis afluixeu afluixi afluixin afluixis afluixo afluixà afluixàrem afluixàreu afluixàs afluixàssem afluixàsseu afluixàssim afluixàssiu afluixàvem afluixàveu afluixés afluixéssem afluixésseu afluixéssim afluixéssiu afluixí bal bal (1) occ sept val v
manalemy
Perdre la força alguna cosa, com la febre, la malaltia...

afollar /a.foˈʎa/ /a.foˈʎaɾ/ /ə.foˈʎa/ /ə.fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afoll afolla afollada afollades afollam afollant afollar afollara afollaran afollarem afollaren afollares afollareu afollaria afollarien afollaries afollarà afollaràs afollaré afollaríem afollaríeu afollassen afollasses afollassin afollassis afollat afollats afollau afollava afollaven afollaves afolle afollem afollen afolles afollessen afollesses afollessin afollessis afolleu afolli afollin afollis afollo afollà afollàrem afollàreu afollàs afollàssem afollàsseu afollàssim afollàssiu afollàvem afollàveu afollés afolléssem afollésseu afolléssim afolléssiu afollí alg bal bal (1) occ sept val v
adala
(pronominal) Malparir, embogir, tornar-se boig.

aforestar /a.fo.ɾesˈta/ /a.fo.ɾesˈtaɾ/ /ə.fo.ɾəsˈta/ /ə.fu.ɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aforest aforesta aforestada aforestades aforestam aforestant aforestar aforestara aforestaran aforestarem aforestaren aforestares aforestareu aforestaria aforestarien aforestaries aforestarà aforestaràs aforestaré aforestaríem aforestaríeu aforestassen aforestasses aforestassin aforestassis aforestat aforestats aforestau aforestava aforestaven aforestaves aforeste aforestem aforesten aforestes aforestessen aforestesses aforestessin aforestessis aforesteu aforesti aforestin aforestis aforesto aforestà aforestàrem aforestàreu aforestàs aforestàssem aforestàsseu aforestàssim aforestàssiu aforestàvem aforestàveu aforestés aforestéssem aforestésseu aforestéssim aforestéssiu aforestí bal bal (1) occ sept val v
ala
Convertir en forest.

afrikaans n masc
fiteny afrikaans

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afront afronta afrontada afrontades afrontam afrontant afrontar afrontara afrontaran afrontarem afrontaren afrontares afrontareu afrontaria afrontarien afrontaries afrontarà afrontaràs afrontaré afrontaríem afrontaríeu afrontassen afrontasses afrontassin afrontassis afrontat afrontats afrontau afrontava afrontaven afrontaves afronte afrontem afronten afrontes afrontessen afrontesses afrontessin afrontessis afronteu afronti afrontin afrontis afronto afrontà afrontàrem afrontàreu afrontàs afrontàssem afrontàsseu afrontàssim afrontàssiu afrontàvem afrontàveu afrontés afrontéssem afrontésseu afrontéssim afrontéssiu afrontí alg bal bal (1) occ sept val v
tarehy
Confrontar.

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
maka
Prendre amb la mà alguna cosa.
mikarakara
Ocupar un espai o certa distància física.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
diary

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
fialana aina

agost /əˈɣost/ n masc
Aogositra
Vuitè mes de l'any.

agraïment /a.ɣɾa.iˈmen/ /a.ɣɾa.iˈment/ /ə.ɣɾə.iˈmen/ /ə.ɣɾə.iˈment/ n masc
fisaorana

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
fambolena

aguantar /a.ɣwanˈta/ /a.ɣwanˈtaɾ/ /ə.ɣwənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguant aguanta aguantada aguantades aguantam aguantant aguantar aguantara aguantaran aguantarem aguantaren aguantares aguantareu aguantaria aguantarien aguantaries aguantarà aguantaràs aguantaré aguantaríem aguantaríeu aguantassen aguantasses aguantassin aguantassis aguantat aguantats aguantau aguantava aguantaven aguantaves aguante aguantem aguanten aguantes aguantessen aguantesses aguantessin aguantessis aguanteu aguanti aguantin aguantis aguanto aguantà aguantàrem aguantàreu aguantàs aguantàssem aguantàsseu aguantàssim aguantàssiu aguantàvem aguantàveu aguantés aguantéssem aguantésseu aguantéssim aguantéssiu aguantí alg bal bal (1) occ sept val v
orsa
Sofrir, tolerar, generalment coses greus o molestes.

agulla de cap n fem
paingotra

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
omaly
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
rano ráno
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigualejar /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒa/ /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɣwa.ɫeˈʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈd͡ʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aigualege aigualegem aigualegen aigualeges aigualegessen aigualegesses aigualegessin aigualegessis aigualegeu aigualegi aigualegin aigualegis aigualegés aigualegéssem aigualegésseu aigualegéssim aigualegéssiu aigualegí aigualeig aigualeja aigualejada aigualejades aigualejam aigualejant aigualejar aigualejara aigualejaran aigualejarem aigualejaren aigualejares aigualejareu aigualejaria aigualejarien aigualejaries aigualejarà aigualejaràs aigualejaré aigualejaríem aigualejaríeu aigualejassen aigualejasses aigualejassin aigualejassis aigualejat aigualejats aigualejau aigualejava aigualejaven aigualejaves aigualejo aigualejà aigualejàrem aigualejàreu aigualejàs aigualejàssem aigualejàsseu aigualejàssim aigualejàssiu aigualejàvem aigualejàveu bal bal (1) occ sept val v
rano

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
honahona

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
orana
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
rivotra
(normalment incomptable) Gasos de l’atmosfera.

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. airege airegem airegen aireges airegessen airegesses airegessin airegessis airegeu airegi airegin airegis airegés airegéssem airegésseu airegéssim airegéssiu airegí aireig aireja airejada airejades airejam airejant airejar airejara airejaran airejarem airejaren airejares airejareu airejaria airejarien airejaries airejarà airejaràs airejaré airejaríem airejaríeu airejassen airejasses airejassin airejassis airejat airejats airejau airejava airejaven airejaves airejo airejà airejàrem airejàreu airejàs airejàssem airejàsseu airejàssim airejàssiu airejàvem airejàveu bal bal (1) occ sept val v
rivotra

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
raobine
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
hoe
D’aquesta manera.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
manampy

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajust ajusta ajustada ajustades ajustam ajustant ajustar ajustara ajustaran ajustarem ajustaren ajustares ajustareu ajustaria ajustarien ajustaries ajustarà ajustaràs ajustaré ajustaríem ajustaríeu ajustassen ajustasses ajustassin ajustassis ajustat ajustats ajustau ajustava ajustaven ajustaves ajuste ajustem ajusten ajustes ajustessen ajustesses ajustessin ajustessis ajusteu ajusti ajustin ajustis ajusto ajustà ajustàrem ajustàreu ajustàs ajustàssem ajustàsseu ajustàssim ajustàssiu ajustàvem ajustàveu ajustés ajustéssem ajustésseu ajustéssim ajustéssiu ajustí alg bal bal (1) occ sept val v
miady varotra
Convenir en el preu d'alguna cosa.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
elatra
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
aprikaoty

alberge /aɫˈβɛɾ.d͡ʒe/ /əɫˈβɛr.ʒə/ n masc
paiso

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
baranjely

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
baranjely

alegre /aˈɫe.ɣɾe/ /əˈɫe.ɣɾə/ adj
volombatolalaka
Que causen alegria per la seva vista, agradable
faly
faust, feliç, favorable

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
hafaliana
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
alema
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
alema
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

aleró /a.ɫeˈɾo/ /ə.ɫəˈɾo/ n masc
elatra
Ala d’aviram desplomada per al seu consum.

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
abidy

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
adala

alforre /aɫˈfo.re/ /əɫˈfɔ.rə/ adj masc
maimaim-poana

algun /aɫˈɣun/ adj masc
isa

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ n fem
alazy
Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
sakafo

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliment alimenta alimentada alimentades alimentam alimentant alimentar alimentara alimentaran alimentarem alimentaren alimentares alimentareu alimentaria alimentarien alimentaries alimentarà alimentaràs alimentaré alimentaríem alimentaríeu alimentassen alimentasses alimentassin alimentassis alimentat alimentats alimentau alimentava alimentaven alimentaves alimente alimentem alimenten alimentes alimentessen alimentesses alimentessin alimentessis alimenteu alimenti alimentin alimentis alimento alimentà alimentàrem alimentàreu alimentàs alimentàssem alimentàsseu alimentàssim alimentàssiu alimentàvem alimentàveu alimentés alimentéssem alimentésseu alimentéssim alimentéssiu alimentí bal bal (1) occ sept val v
mamelona
Donar aliment, sustentar.

all /ˈaʎ/ n masc
tongolo gasy
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allarg allarga allargada allargades allargam allargant allargar allargara allargaran allargarem allargaren allargares allargareu allargaria allargarien allargaries allargarà allargaràs allargaré allargaríem allargaríeu allargassen allargasses allargassin allargassis allargat allargats allargau allargava allargaven allargaves allargo allargue allarguem allarguen allargues allarguessen allarguesses allarguessin allarguessis allargueu allargui allarguin allarguis allargués allarguéssem allarguésseu allarguéssim allarguéssiu allarguí allargà allargàrem allargàreu allargàs allargàssem allargàsseu allargàssim allargàssiu allargàvem allargàveu bal bal (1) occ sept val v
tanana
Donar una cosa distant a qui la demana.

allejar /a.ʎeˈd͡ʒa/ /a.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /a.ʎeˈʒa/ /ə.jəˈʒa/ /ə.ʎəˈd͡ʒa/ /ə.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allege allegem allegen alleges allegessen allegesses allegessin allegessis allegeu allegi allegin allegis allegés allegéssem allegésseu allegéssim allegéssiu allegí alleig alleja allejada allejades allejam allejant allejar allejara allejaran allejarem allejaren allejares allejareu allejaria allejarien allejaries allejarà allejaràs allejaré allejaríem allejaríeu allejassen allejasses allejassin allejassis allejat allejats allejau allejava allejaven allejaves allejo allejà allejàrem allejàreu allejàs allejàssem allejàsseu allejàssim allejàssiu allejàvem allejàveu bal bal (1) occ sept val v
tongolo gasy

allunar /a.ʎuˈna/ /a.ʎuˈnaɾ/ /ə.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allun alluna allunada allunades allunam allunant allunar allunara allunaran allunarem allunaren allunares allunareu allunaria allunarien allunaries allunarà allunaràs allunaré allunaríem allunaríeu allunassen allunasses allunassin allunassis allunat allunats allunau allunava allunaven allunaves allune allunem allunen allunes allunessen allunesses allunessin allunessis alluneu alluni allunin allunis alluno allunà allunàrem allunàreu allunàs allunàssem allunàsseu allunàssim allunàssiu allunàvem allunàveu allunés allunéssem allunésseu allunéssim allunéssiu alluní bal bal (1) occ sept val v
tanindrazana
(intransitiu) Posar-se un vehicle sobre la superfície de la Lluna.

allà /aˈʎa/ adv
atsy

almadrava /aɫ.maˈðɾa.va/ /aɫ.maˈðɾa.βa/ /əɫ.məˈðɾa.və/ /əɫ.məˈðɾa.βə/ n fem
mpanjono
Filat o xarxa per a pescar tonyina.

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
iboria
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
maventy
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
agnabo
Situat en un punt elevat.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alter altera alterada alterades alteram alterant alterar alterara alteraran alterarem alteraren alterares alterareu alteraria alterarien alteraries alterarà alteraràs alteraré alteraríem alteraríeu alterassen alterasses alterassin alterassis alterat alterats alterau alterava alteraven alteraves altere alterem alteren alteres alteressen alteresses alteressin alteressis altereu alteri alterin alteris altero alterà alteràrem alteràreu alteràs alteràssem alteràsseu alteràssim alteràssiu alteràvem alteràveu alterés alteréssem alterésseu alteréssim alteréssiu alterí bal bal (1) occ sept val v
manova
Modificar, canviar.

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
bonga

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ adv
ankoatra izay
(judicial) Igualment, també.

aluda /aˈɫu.ða/ /əˈɫu.ðə/ n fem
hoditra
Pell blanca de xai o cabrit, molt suau i prima, que l'aluder adobava amb alum de roca. De l'aluda se'n feien guants, bosses i cobertes de llibres.

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
viraty

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
mpisolovava

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
aleloia

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
fahadisoana

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
tohina

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
salady

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
mitia

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
tanindrazana
Posar-se un hidroavió sobre la mar.

amartellar /a.mar.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎaɾ/ /ə.mər.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amartell amartella amartellada amartellades amartellam amartellant amartellar amartellara amartellaran amartellarem amartellaren amartellares amartellareu amartellaria amartellarien amartellaries amartellarà amartellaràs amartellaré amartellaríem amartellaríeu amartellassen amartellasses amartellassin amartellassis amartellat amartellats amartellau amartellava amartellaven amartellaves amartelle amartellem amartellen amartelles amartellessen amartellesses amartellessin amartellessis amartelleu amartelli amartellin amartellis amartello amartellà amartellàrem amartellàreu amartellàs amartellàssem amartellàsseu amartellàssim amartellàssiu amartellàvem amartellàveu amartellés amartelléssem amartellésseu amartelléssim amartelléssiu amartellí bal bal (1) occ sept val v
famepika
Picar o colpejar amb martell.

amatonar /a.ma.toˈna/ /a.ma.toˈnaɾ/ /ə.mə.toˈna/ /ə.mə.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amaton amatona amatonada amatonades amatonam amatonant amatonar amatonara amatonaran amatonarem amatonaren amatonares amatonareu amatonaria amatonarien amatonaries amatonarà amatonaràs amatonaré amatonaríem amatonaríeu amatonassen amatonasses amatonassin amatonassis amatonat amatonats amatonau amatonava amatonaven amatonaves amatone amatonem amatonen amatones amatonessen amatonesses amatonessin amatonessis amatoneu amatoni amatonin amatonis amatono amatonà amatonàrem amatonàreu amatonàs amatonàssem amatonàsseu amatonàssim amatonàssiu amatonàvem amatonàveu amatonés amatonéssem amatonésseu amatonéssim amatonéssiu amatoní bal bal (1) occ sept val v
vavoninkena

amb /am/ preposition
miaraka
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
ambasady

ambientar /am.bi.enˈta/ /am.bi.enˈtaɾ/ /əm.bi.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambient ambienta ambientada ambientades ambientam ambientant ambientar ambientara ambientaran ambientarem ambientaren ambientares ambientareu ambientaria ambientarien ambientaries ambientarà ambientaràs ambientaré ambientaríem ambientaríeu ambientassen ambientasses ambientassin ambientassis ambientat ambientats ambientau ambientava ambientaven ambientaves ambiente ambientem ambienten ambientes ambientessen ambientesses ambientessin ambientessis ambienteu ambienti ambientin ambientis ambiento ambientà ambientàrem ambientàreu ambientàs ambientàssem ambientàsseu ambientàssim ambientàssiu ambientàvem ambientàveu ambientés ambientéssem ambientésseu ambientéssim ambientéssiu ambientí bal bal (1) occ sept val v
apetraka
Situar en un entorn i una època concrets.

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
fandrahonana

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
amandel

amic /aˈmik/ n masc
sakaiza
Que té amistat.

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amid amida amidada amidades amidam amidant amidar amidara amidaran amidarem amidaren amidares amidareu amidaria amidarien amidaries amidarà amidaràs amidaré amidaríem amidaríeu amidassen amidasses amidassin amidassis amidat amidats amidau amidava amidaven amidaves amide amidem amiden amides amidessen amidesses amidessin amidessis amideu amidi amidin amidis amido amidà amidàrem amidàreu amidàs amidàssem amidàsseu amidàssim amidàssiu amidàvem amidàveu amidés amidéssem amidésseu amidéssim amidéssiu amidí bal bal (1) occ sept val v
refy
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
fitia
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ n masc
maventy
(pilota basca) Part de la canxa tocant a la contracanxa.

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
lakile
(basquetbol) Cadascuna de les dues àrees pròximes a les cistelles, delimitades per la línia de fons, la línia de tirs lliures i dues línies laterals que les uneixen.

amullerar-se /a.mu.ʎeˈɾaɾ.se/ /ə.mu.jə.ɾərˈsə/ /ə.mu.ʎəˈɾar.sə/ /ə.mu.ʎəˈɾaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amuller amullera amullerada amullerades amulleram amullerant amullerar amullerara amulleraran amullerarem amulleraren amullerares amullerareu amulleraria amullerarien amulleraries amullerarà amulleraràs amulleraré amulleraríem amulleraríeu amullerassen amullerasses amullerassin amullerassis amullerat amullerats amullerau amullerava amulleraven amulleraves amullere amullerem amulleren amulleres amulleressen amulleresses amulleressin amulleressis amullereu amulleri amullerin amulleris amullero amullerà amulleràrem amulleràreu amulleràs amulleràssem amulleràsseu amulleràssim amulleràssiu amulleràvem amulleràveu amullerés amulleréssem amullerésseu amulleréssim amulleréssiu amullerí bal bal (1) occ sept val v
manambady

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
mananasy
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar a les bonicoies v
manao

anar damunt v
milomano

anar darrere v
mitia
D'alguna persona, voler-la en extrem.

anar per damunt v
milomano

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
anglisy
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
biby

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
biby

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
alina
Nit acabada de passar, anit passada

antigament /anˌti.ɣaˈmen/ /anˌti.ɣaˈment/ /ənˌti.ɣəˈmen/ /ənˌti.ɣəˈment/ adv
ela

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anuncia anunciada anunciades anunciam anunciant anunciar anunciara anunciaran anunciarem anunciaren anunciares anunciareu anunciaria anunciarien anunciaries anunciarà anunciaràs anunciaré anunciaríem anunciaríeu anunciassen anunciasses anunciassin anunciassis anunciat anunciats anunciau anunciava anunciaven anunciaves anuncie anunciem anuncien anuncies anunciessen anunciesses anunciessin anunciessis anuncieu anuncii anuncio anuncià anunciàrem anunciàreu anunciàs anunciàssem anunciàsseu anunciàssim anunciàssiu anunciàvem anunciàveu anunciés anunciéssem anunciésseu anunciéssim anunciéssiu anuncií anunciï anunciïn anunciïs bal bal (1) occ sept val v
mampandre
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ n masc
fory

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
taona herintaona
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
zànak'òndry

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
herintaona
Forma plural de any.

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
kôtsatra

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
vatomamy
Confit petit.

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apedreg apedrega apedregada apedregades apedregam apedregant apedregar apedregara apedregaran apedregarem apedregaren apedregares apedregareu apedregaria apedregarien apedregaries apedregarà apedregaràs apedregaré apedregaríem apedregaríeu apedregassen apedregasses apedregassin apedregassis apedregat apedregats apedregau apedregava apedregaven apedregaves apedrego apedregue apedreguem apedreguen apedregues apedreguessen apedreguesses apedreguessin apedreguessis apedregueu apedregui apedreguin apedreguis apedregués apedreguéssem apedreguésseu apedreguéssim apedreguéssiu apedreguí apedregà apedregàrem apedregàreu apedregàs apedregàssem apedregàsseu apedregàssim apedregàssiu apedregàvem apedregàveu bal bal (1) occ sept val v
vato
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
faratampony
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
mianatra

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
dobo
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquí /aˈki/ adv
atsy
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

ara /ˈa.ɾa/ adv
izao

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
hala
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
hazo hàzo
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
hazo
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbust /aɾˈbust/ n masc
kirihitra

arc n masc
tongolo
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
antsiben' Andriamanitra

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
mahamay

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
volafotsy

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg argent argenta argentada argentades argentam argentant argentar argentara argentaran argentarem argentaren argentares argentareu argentaria argentarien argentaries argentarà argentaràs argentaré argentaríem argentaríeu argentassen argentasses argentassin argentassis argentat argentats argentau argentava argentaven argentaves argente argentem argenten argentes argentessen argentesses argentessin argentessis argenteu argenti argentin argentis argento argentà argentàrem argentàreu argentàs argentàssem argentàsseu argentàssim argentàssiu argentàvem argentàveu argentés argentéssem argentésseu argentéssim argentéssiu argentí bal bal (1) occ sept val v
vola
Guarnir alguna cosa amb plata.
Donar color semblant al de la plata.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
feta

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
lalimoara

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
samoina
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
dokanga

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
arseveka

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
maritrano
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
kavina

arrasar /a.raˈza/ /a.raˈzaɾ/ /ə.rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrasa arrasada arrasades arrasam arrasant arrasar arrasara arrasaran arrasarem arrasaren arrasares arrasareu arrasaria arrasarien arrasaries arrasarà arrasaràs arrasaré arrasaríem arrasaríeu arrasassen arrasasses arrasassin arrasassis arrasat arrasats arrasau arrasava arrasaven arrasaves arrase arrasem arrasen arrases arrasessen arrasesses arrasessin arrasessis arraseu arrasi arrasin arrasis arraso arrasà arrasàrem arrasàreu arrasàs arrasàssem arrasàsseu arrasàssim arrasàssiu arrasàvem arrasàveu arrasés arraséssem arrasésseu arraséssim arraséssiu arrasí arràs bal bal (1) occ sept val v
mandripaka
Destruir completament.

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
tapaka

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
akotry

arrumbar /a.rumˈba/ /a.rumˈbaɾ/ /ə.rumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrumba arrumbada arrumbades arrumbant arrumbar arrumbara arrumbaran arrumbarem arrumbaren arrumbares arrumbareu arrumbaria arrumbarien arrumbaries arrumbarà arrumbaràs arrumbaré arrumbaríem arrumbaríeu arrumbassen arrumbasses arrumbat arrumbats arrumbava arrumbaven arrumbaves arrumbe arrumbem arrumben arrumbes arrumbessen arrumbesses arrumbessin arrumbessis arrumbeu arrumbi arrumbin arrumbis arrumbo arrumbà arrumbàrem arrumbàreu arrumbàssem arrumbàsseu arrumbàvem arrumbàveu arrumbés arrumbéssem arrumbésseu arrumbéssim arrumbéssiu arrumbí occ val val (1) v
orsa

arròs /aˈrɔs/ n masc
vary

ase /ˈa.zə/ n masc
boriky
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asma /ˈaz.ma/ n fem
sefo

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assassina assassinada assassinades assassinam assassinant assassinar assassinara assassinaran assassinarem assassinaren assassinares assassinareu assassinaria assassinarien assassinaries assassinarà assassinaràs assassinaré assassinaríem assassinaríeu assassinassen assassinasses assassinassin assassinassis assassinat assassinats assassinau assassinava assassinaven assassinaves assassine assassinem assassinen assassines assassinessen assassinesses assassinessin assassinessis assassineu assassini assassinin assassinis assassino assassinà assassinàrem assassinàreu assassinàs assassinàssem assassinàsseu assassinàssim assassinàssiu assassinàvem assassinàveu assassinés assassinéssem assassinésseu assassinéssim assassinéssiu assassiní assassín bal bal (1) occ sept val v
vono

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
vono

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
mangetaheta
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assenyalar /a.se.ɲaˈɫa/ /a.se.ɲaˈɫaɾ/ /ə.sə.ɲəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assenyal assenyala assenyalada assenyalades assenyalam assenyalant assenyalar assenyalara assenyalaran assenyalarem assenyalaren assenyalares assenyalareu assenyalaria assenyalarien assenyalaries assenyalarà assenyalaràs assenyalaré assenyalaríem assenyalaríeu assenyalassen assenyalasses assenyalassin assenyalassis assenyalat assenyalats assenyalau assenyalava assenyalaven assenyalaves assenyale assenyalem assenyalen assenyales assenyalessen assenyalesses assenyalessin assenyalessis assenyaleu assenyali assenyalin assenyalis assenyalo assenyalà assenyalàrem assenyalàreu assenyalàs assenyalàssem assenyalàsseu assenyalàssim assenyalàssiu assenyalàvem assenyalàveu assenyalés assenyaléssem assenyalésseu assenyaléssim assenyaléssiu assenyalí bal bal (1) occ sept val v
-asehoy
Fer referència a algú o a alguna cosa o a alguna direcció apuntant-la amb el dit o altre senyal.

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asterôida

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
fanandroana

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astrônômia

ataconar /a.ta.koˈna/ /a.ta.koˈnaɾ/ /ə.tə.koˈna/ /ə.tə.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atacon atacona ataconada ataconades ataconam ataconant ataconar ataconara ataconaran ataconarem ataconaren ataconares ataconareu ataconaria ataconarien ataconaries ataconarà ataconaràs ataconaré ataconaríem ataconaríeu ataconassen ataconasses ataconassin ataconassis ataconat ataconats ataconau ataconava ataconaven ataconaves atacone ataconem ataconen atacones ataconessen ataconesses ataconessin ataconessis ataconeu ataconi ataconin ataconis atacono ataconà ataconàrem ataconàreu ataconàs ataconàssem ataconàsseu ataconàssim ataconàssiu ataconàvem ataconàveu ataconés ataconéssem ataconésseu ataconéssim ataconéssiu ataconí bal bal (1) occ sept val v
fia
Comprimir una cosa dins d’una altra.

ataronjat /a.ta.ɾoɲˈd͡ʒat/ /ə.tə.ɾoɲˈʒat/ /ə.tə.ɾuɲˈʒat/ adj masc
laoranjy

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atempt atempta atemptada atemptades atemptam atemptant atemptar atemptara atemptaran atemptarem atemptaren atemptares atemptareu atemptaria atemptarien atemptaries atemptarà atemptaràs atemptaré atemptaríem atemptaríeu atemptassen atemptasses atemptassin atemptassis atemptat atemptats atemptau atemptava atemptaven atemptaves atempte atemptem atempten atemptes atemptessen atemptesses atemptessin atemptessis atempteu atempti atemptin atemptis atempto atemptà atemptàrem atemptàreu atemptàs atemptàssem atemptàsseu atemptàssim atemptàssiu atemptàvem atemptàveu atemptés atemptéssem atemptésseu atemptéssim atemptéssiu atemptí bal bal (1) occ sept val v
manandrana

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aterr aterra aterrada aterrades aterram aterrant aterrar aterrara aterraran aterrarem aterraren aterrares aterrareu aterraria aterrarien aterraries aterrarà aterraràs aterraré aterraríem aterraríeu aterrassen aterrasses aterrassin aterrassis aterrat aterrats aterrau aterrava aterraven aterraves aterre aterrem aterren aterres aterressen aterresses aterressin aterressis aterreu aterri aterrin aterris aterro aterrà aterràrem aterràreu aterràs aterràssem aterràsseu aterràssim aterràssiu aterràvem aterràveu aterrés aterréssem aterrésseu aterréssim aterréssiu aterrí bal bal (1) occ sept val v
tanindrazana

aturall /a.tuˈɾaʎ/ /ə.tuˈɾaj/ /ə.tuˈɾaʎ/ n masc
sakana

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
miahona
Detenir, fer parar.
tapaka
(esports de pilota) Interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
famaky
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
ankihikely

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
lala-masaka

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
fanjakana

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
fahazoandalana

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. auxilia auxiliada auxiliades auxiliam auxiliant auxiliar auxiliara auxiliaran auxiliarem auxiliaren auxiliares auxiliareu auxiliaria auxiliarien auxiliaries auxiliarà auxiliaràs auxiliaré auxiliaríem auxiliaríeu auxiliassen auxiliasses auxiliassin auxiliassis auxiliat auxiliats auxiliau auxiliava auxiliaven auxiliaves auxilie auxiliem auxilien auxilies auxiliessen auxiliesses auxiliessin auxiliessis auxilieu auxilii auxilio auxilià auxiliàrem auxiliàreu auxiliàs auxiliàssem auxiliàsseu auxiliàssim auxiliàssiu auxiliàvem auxiliàveu auxiliés auxiliéssem auxiliésseu auxiliéssim auxiliéssiu auxilií auxiliï auxiliïn auxiliïs bal bal (1) occ sept val v
manampy
Ajudar, socórrer, donar auxili.

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
raibe
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

avinença /a.viˈnen.sa/ /a.βiˈnen.sa/ /ə.viˈnɛn.sə/ /ə.βiˈnɛn.sə/ n fem
anjara
Condicions en una negociació que no troben l'oposició de cap membre.

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
fiaramanidina

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
androany anio
En el dia actual.

bacó /baˈko/ /bəˈko/ n masc
kisoa
Persona que va bruta o que no té cura del seu aspecte físic o moral.

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
haoka
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badia /baˈði.a/ n fem
hoala

bafarada /ba.faˈɾa.ða/ /bə.fəˈɾa.ðə/ n fem
balaonina
(còmics, il·lustracions) Espai tancat amb un apèndix que indica un personatge i que conté el diàleg o pensaments.

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
bananoaka

baix /ˈbajʃ/ adj masc
ambany
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
ambany
A poca altura.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
balansy
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
trozona
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

ball /ˈbaʎ/ n masc
dihy

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
mandihy

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
arbaleta
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

banana /baˈna.na/ n fem
akondro

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ adj masc
akondro
Relatiu a la banana.

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ n masc
akondro

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
faneva
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
tandroka
Apèndix ossi d'alguns animals.

banyegar /ba.ɲeˈɣa/ /ba.ɲeˈɣaɾ/ /bə.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. banyega banyegada banyegades banyegant banyegar banyegara banyegaran banyegarem banyegaren banyegares banyegareu banyegaria banyegarien banyegaries banyegarà banyegaràs banyegaré banyegaríem banyegaríeu banyegassen banyegasses banyegat banyegats banyegava banyegaven banyegaves banyego banyegue banyeguem banyeguen banyegues banyeguessen banyeguesses banyeguessin banyeguessis banyegueu banyegui banyeguin banyeguis banyegués banyeguéssem banyeguésseu banyeguéssim banyeguéssiu banyeguí banyegà banyegàrem banyegàreu banyegàssem banyegàsseu banyegàvem banyegàveu occ sept val val (1) v
tandroka

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
hazoarina

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
batisa
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
bakelita

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
lalao
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
boba
De poc preu.

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
volombava
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbar /barˈβa/ /baɾˈbaɾ/ /baɾˈβa/ /bərˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barb barba barbada barbades barbam barbant barbar barbara barbaran barbarem barbaren barbares barbareu barbaria barbarien barbaries barbarà barbaràs barbaré barbaríem barbaríeu barbassen barbasses barbassin barbassis barbat barbats barbau barbava barbaven barbaves barbe barbem barben barbes barbessen barbesses barbessin barbessis barbeu barbi barbin barbis barbo barbà barbàrem barbàreu barbàs barbàssem barbàsseu barbàssim barbàssiu barbàvem barbàveu barbés barbéssem barbésseu barbéssim barbéssiu barbí occ sept val v
volombava

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
saoka
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barri n masc
tokotany
Clos de paret davant d'un mas.

bat n masc
fania
(beisbol) Bastó cilíndric de 85 a 105 cm de llarg i de 7 cm de diàmetre en la part més ampla, generalment de fusta o d'alumini, utilitzat pel batedor per a colpejar la pilota.

batada d'una base n fem
tsotra

batada de vol n fem
fihitra

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ alg bal bat bata batem baten batent batera bateren bateres bates batessen batesses batessin batessis bateu bati batia batien baties batin batis bato batran batre batrem batreu batria batrien batries batrà batràs batré batríem batríeu bats batuda batudes batut batuts baté batérem batéreu batés batéssem batésseu batéssim batéssiu batí batíem batíeu occ sept val v
fania
(beisbol) Fer de batedor en un moment determinat del partit.
(beisbol) Donar un cop amb el bat a la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

be /ˈbɛ/ n fem
tantely
Nom de la lletra b/B.

bebè /beˈbe/ n masc
zaza

beix /ˈbeʃ/ adj
beg

ben bé adv
tsara

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
tongasoa

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
tonga soa
Ben acollit

besllum /bezˈʎum/ /bəzˈʎum/ n masc
zava

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
manadala
Animal petit, generalment en to afectiu.

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
misotro

bici /ˈbi.si/ n fem
môtô

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
bisikilety
Vehicle a pedals de dues rodes.

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biôgrafia

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biolojia
Ciència que estudia els éssers vius.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
eveka
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
sakay

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
fotsy
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
fotsy botsatsaka
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanc d'os n masc
taolana

blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ n fem
vazaha
Figura musical que té una durada de dos temps de negra.

blandar /bɫanˈda/ /bɫanˈdaɾ/ /bɫənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. blanda blandada blandades blandant blandar blandara blandaran blandarem blandaren blandares blandareu blandaria blandarien blandaries blandarà blandaràs blandaré blandaríem blandaríeu blandassen blandasses blandat blandats blandava blandaven blandaves blande blandem blanden blandes blandessen blandesses blandessin blandessis blandeu blandi blandin blandis blando blandà blandàrem blandàreu blandàssem blandàsseu blandàvem blandàveu blandés blandéssem blandésseu blandéssim blandéssiu blandí occ sept val val (1) v
lelàfo

blat n masc
varimbazaha
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
katsaka

blau adj masc
manga

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
momba ny sambo

blavejar /bɫa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɫa.βeˈd͡ʒa/ /bɫa.βeˈʒa/ /bɫə.vəˈd͡ʒa/ /bɫə.vəˈʒa/ /bɫə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blavege blavegem blavegen blaveges blavegessen blavegesses blavegessin blavegessis blavegeu blavegi blavegin blavegis blavegés blavegéssem blavegésseu blavegéssim blavegéssiu blavegí blaveig blaveja blavejada blavejades blavejam blavejant blavejar blavejara blavejaran blavejarem blavejaren blavejares blavejareu blavejaria blavejarien blavejaries blavejarà blavejaràs blavejaré blavejaríem blavejaríeu blavejassen blavejasses blavejassin blavejassis blavejat blavejats blavejau blavejava blavejaven blavejaves blavejo blavejà blavejàrem blavejàreu blavejàs blavejàssem blavejàsseu blavejàssim blavejàssiu blavejàvem blavejàveu occ sept val v
manamangana
Omplir de blaus amb cops.

blindar /bɫinˈda/ /bɫinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) blind blinda blindada blindades blindam blindant blindar blindara blindaran blindarem blindaren blindares blindareu blindaria blindarien blindaries blindarà blindaràs blindaré blindaríem blindaríeu blindassen blindasses blindassin blindassis blindat blindats blindau blindava blindaven blindaves blinde blindem blinden blindes blindessen blindesses blindessin blindessis blindeu blindi blindin blindis blindo blindà blindàrem blindàreu blindàs blindàssem blindàsseu blindàssim blindàssiu blindàvem blindàveu blindés blindéssem blindésseu blindéssim blindéssiu blindí occ sept val v
ampinga

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
tsara
Ple de bondat.
De qualitat.

bobò /boˈbɔ/ /buˈbɔ/ /buˈβɔ/ n masc
vatomamy

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
osy
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
vava
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
adala

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
zavona
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

bola perduda n fem
vohoka tsy nirina

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
holatra
Fong, floridura.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
mpamonjy hain-trano

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
Takamoa

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
vatomamy

bon /ˈbɔn/ adj masc
tsara
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon dia Interjection
koriaby

bona tarda Interjection
koriaby

bora /ˈbo.ɾa/ /ˈbɔ.ɾə/ n masc
lavabato

bordegàs /boɾ.ðeˈɣas/ /boɾ.ðəˈɣas/ /bur.ðəˈɣas/ n masc
anaka

bosc n masc
ala

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
kitabo
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.
paosy
(futbol americà) Zona del voltant del quarterback compresa entre la línia ofensiva i els corredors, que els atacants protegeixen al començament de cada intent per evitar que els defensors plaquin el quarterback.

botifarra /bo.tiˈfa.rə/ /bu.tiˈfa.rə/ n fem
saosisy
(aliments) Embotit de budell gros farcit de carn de porc trinxada i adobada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
Mangazay

botzina /boˈd͡zi.na/ /boˈd͡zi.nə/ /buˈd͡zi.nə/ n fem
tandroka
Instrument de vent de forma cònica amb embocadura usat per a fer senyals.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botany

bou n masc
omby
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
fihitra
Obertura de davant dels pantalons.

braç n masc
sandry
(anatomia) Extremitat superior del cos.

braó /bɾaˈo/ /bɾəˈo/ n masc
soroka
En els quadrúpedes, part final de la cuixa o de l’espatlla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
diamondra
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brollador /bɾo.ʎaˈðo/ /bɾo.ʎaˈðoɾ/ /bɾo.ʎəˈðo/ /bɾu.ʎəˈðo/ n masc
loharano

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
alimo

bronzejar /bɾon.zeˈd͡ʒa/ /bɾon.zeˈd͡ʒaɾ/ /bɾon.zeˈʒa/ /bɾon.zəˈd͡ʒa/ /bɾun.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bronzege bronzegem bronzegen bronzeges bronzegessen bronzegesses bronzegessin bronzegessis bronzegeu bronzegi bronzegin bronzegis bronzegés bronzegéssem bronzegésseu bronzegéssim bronzegéssiu bronzegí bronzeig bronzeja bronzejada bronzejades bronzejam bronzejant bronzejar bronzejara bronzejaran bronzejarem bronzejaren bronzejares bronzejareu bronzejaria bronzejarien bronzejaries bronzejarà bronzejaràs bronzejaré bronzejaríem bronzejaríeu bronzejassen bronzejasses bronzejassin bronzejassis bronzejat bronzejats bronzejau bronzejava bronzejaven bronzejaves bronzejo bronzejà bronzejàrem bronzejàreu bronzejàs bronzejàssem bronzejàsseu bronzejàssim bronzejàssiu bronzejàvem bronzejàveu occ sept val v
alimo
Fer que alguna cosa sembli de bronze.

brossa /ˈbɾo.sə/ /ˈbɾɔ.sa/ /ˈbɾɔ.sɔ/ /ˈbɾɔ.sə/ n fem
rivotra
Palla, informació sobrera, sense utilitat.

brossar /bɾoˈsa/ /bɾoˈsaɾ/ /bɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bros brossa brossada brossades brossam brossant brossar brossara brossaran brossarem brossaren brossares brossareu brossaria brossarien brossaries brossarà brossaràs brossaré brossaríem brossaríeu brossassen brossasses brossassin brossassis brossat brossats brossau brossava brossaven brossaves brosse brossem brossen brosses brossessen brossesses brossessin brossessis brosseu brossi brossin brossis brosso brossà brossàrem brossàreu brossàs brossàssem brossàsseu brossàssim brossàssiu brossàvem brossàveu brossés brosséssem brossésseu brosséssim brosséssiu brossí occ sept val v
vavoninkena
(nord-occidental) Fer brossat amb la llet.

bru /ˈbɾu/ bruna bruns adj masc
fiana
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruc n masc
anjavidy

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
mpamosavy
Dona que practica bruixeria.

buc /ˈbuk/ n masc
kivaroho
(construcció) Conjunt de parets que fan de suport a una escala.

bufeta urinària n fem
tatavia

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
foana
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
foana
(física) Absència de matèria.

busca /ˈbus.ka/ /ˈbus.kə/ n fem
tanana
Cadascun dels palets indicadors de l'hora en un rellotge de sol o mecànic.

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
paosy
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
biby

bé adv
tsara
Correcte, fet de bona manera.

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ adj
marina
Ajustat a pes o mida; perfecte, complet.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
volo
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
volo
Conjunt de cabells d’una persona.

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
osy
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabridada /ka.bɾiˈða.ða/ /kə.βɾiˈða.ðə/ n fem
ankolany

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
kiborano

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
voanjo

cactus /ˈkak.tus/ n masc
raiketra raketa

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
kely
Cria del llop, de l’os, del lleó i d’altres feres quadrúpedes.

cadellada /ka.ðeˈʎa.ða/ /kə.ðəˈʎa.ðə/ n fem
ankolany

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
seza
Moble utilitzat per seure i que té respatller.

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
faty

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
kafeina kafeinina

cafè n masc
kafe
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

caixer /kajˈʃe/ /kajˈʃeɾ/ /kaˈʃeɾ/ /kəˈʃe/ n masc
kivaroho
(construcció) Buc d’una casa reservat per l’escala.

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
vata sarihana

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
havandra

calamarsejar /ka.ɫa.mar.seˈʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /kə.ɫə.mər.səˈʒa/ /kə.ɫə.məɾ.səˈd͡ʒa/ v
havandra

calar /kaˈɫa/ /kaˈɫaɾ/ /kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cal cala calada calades calam calant calar calara calaran calarem calaren calares calareu calaria calarien calaries calarà calaràs calaré calaríem calaríeu calassen calasses calassin calassis calat calats calau calava calaven calaves cale calem calen cales calessen calesses calessin calessis caleu cali calin calis calo calà calàrem calàreu calàs calàssem calàsseu calàssim calàssiu calàvem calàveu calés caléssem calésseu caléssim caléssiu calí occ sept val v
apetraka
Prendre el foc en un material.

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
karandoha

calcar /kaɫˈka/ /kaɫˈkaɾ/ /kəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calc calca calcada calcades calcam calcant calcar calcara calcaran calcarem calcaren calcares calcareu calcaria calcarien calcaries calcarà calcaràs calcaré calcaríem calcaríeu calcassen calcasses calcassin calcassis calcat calcats calcau calcava calcaven calcaves calco calcà calcàrem calcàreu calcàs calcàssem calcàsseu calcàssim calcàssiu calcàvem calcàveu calque calquem calquen calques calquessen calquesses calquessin calquessis calqueu calqui calquin calquis calqués calquéssem calquésseu calquéssim calquéssiu calquí occ sept val v
mandika

calci n masc
diontsokay

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
mpikajy

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
famanana

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
kalandrier

calendàric /ka.ɫenˈda.ɾik/ /kə.ɫənˈda.ɾik/ adj masc
kalandrier

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
mafana
De temperatura elevada.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
mafana
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calvari /kaɫˈva.ɾi/ /kaɫˈβa.ɾi/ /kəɫˈva.ɾi/ /kəɫˈβa.ɾi/ n masc
vokovoko
Sèrie d’adversitats o penalitats.

calç /ˈkaɫs/ n fem
sokay

calçar /kaɫˈsa/ /kaɫˈsaɾ/ /kəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calce calcem calcen calces calcessen calcesses calcessin calcessis calceu calci calcin calcis calcés calcéssem calcésseu calcéssim calcéssiu calcí calç calça calçada calçades calçam calçant calçar calçara calçaran calçarem calçaren calçares calçareu calçaria calçarien calçaries calçarà calçaràs calçaré calçaríem calçaríeu calçassen calçasses calçassin calçassis calçat calçats calçau calçava calçaven calçaves calço calçà calçàrem calçàreu calçàs calçàssem calçàsseu calçàssim calçàssiu calçàvem calçàveu occ sept val v
apetraka
Posar calçat als peus.

cama /ˈka.ma/ n fem
ranjo
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
tana

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
somizo
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
kamiao
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
tany
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.

camp interior n masc
diamondra

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
labozia

candi /ˈkan.di/ n masc
vatomamy

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ bal candeix candeixen candeixes candeixi candeixin candeixis candeixo candesc candesqui candesquin candesquis candia candida candides candien candies candiguem candigueu candim candint candir candira candiran candirem candiren candires candireu candiria candirien candiries candirà candiràs candiré candiríem candiríeu candisc candisca candisquen candisques candissen candisses candissin candissis candit candits candiu candix candixen candixes candixo candí candíem candíeu candírem candíreu candís candíssem candísseu candíssim candíssiu n-occ occ sept val v
vatomamy
Adobar amb sucre fos o almívar.

canell /kaˈneʎ/ n masc
hatotanana

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
vizaka

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
mihira
Produir música amb la veu.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
kanelina
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
hira
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

canó /kaˈno/ n masc
tafondro
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

cap n masc
loha
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
tanjona
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.

capejar /ka.peˈd͡ʒa/ /ka.peˈd͡ʒaɾ/ /ka.peˈʒa/ /kə.pəˈd͡ʒa/ /kə.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capege capegem capegen capeges capegessen capegesses capegessin capegessis capegeu capegi capegin capegis capegés capegéssem capegésseu capegéssim capegéssiu capegí capeig capeja capejada capejades capejam capejant capejar capejara capejaran capejarem capejaren capejares capejareu capejaria capejarien capejaries capejarà capejaràs capejaré capejaríem capejaríeu capejassen capejasses capejassin capejassis capejat capejats capejau capejava capejaven capejaves capejo capejà capejàrem capejàreu capejàs capejàssem capejàsseu capejàssim capejàssiu capejàvem capejàveu occ sept val v
vato
Moure el cap diverses vegades de dalt a baix.

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
tsiboboka
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
renivohiny
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

caputxí /ka.puˈt͡ʃi/ /kə.puˈt͡ʃi/ n masc
fanantso
Peça de ferro amb ganxet a on es posa el piu de finestró que es tanca de cop.

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
alina
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
loha
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
loha
Part del llit on es posa el cap.
(informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
tarehy
(anatomia) Rostre.

carafeixar /ˌka.ɾa.fejˈʃa/ /ˌka.ɾa.fejˈʃaɾ/ /ˌka.ɾa.feˈʃa/ /ˌka.ɾə.fəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carafeix carafeixa carafeixada carafeixades carafeixam carafeixant carafeixar carafeixara carafeixaran carafeixarem carafeixaren carafeixares carafeixareu carafeixaria carafeixarien carafeixaries carafeixarà carafeixaràs carafeixaré carafeixaríem carafeixaríeu carafeixassen carafeixasses carafeixassin carafeixassis carafeixat carafeixats carafeixau carafeixava carafeixaven carafeixaves carafeixe carafeixem carafeixen carafeixes carafeixessen carafeixesses carafeixessin carafeixessis carafeixeu carafeixi carafeixin carafeixis carafeixo carafeixà carafeixàrem carafeixàreu carafeixàs carafeixàssem carafeixàsseu carafeixàssim carafeixàssiu carafeixàvem carafeixàveu carafeixés carafeixéssem carafeixésseu carafeixéssim carafeixéssiu carafeixí occ val v
manalemy

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
lelosy
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners

caragolar /ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /kə.ɾə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caragol caragola caragolada caragolades caragolam caragolant caragolar caragolara caragolaran caragolarem caragolaren caragolares caragolareu caragolaria caragolarien caragolaries caragolarà caragolaràs caragolaré caragolaríem caragolaríeu caragolassen caragolasses caragolassin caragolassis caragolat caragolats caragolau caragolava caragolaven caragolaves caragole caragolem caragolen caragoles caragolessen caragolesses caragolessin caragolessis caragoleu caragoli caragolin caragolis caragolo caragolà caragolàrem caragolàreu caragolàs caragolàssem caragolàsseu caragolàssim caragolàssiu caragolàvem caragolàveu caragolés caragoléssem caragolésseu caragoléssim caragoléssiu caragolí occ sept val v
visy

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
vatomamy
Dolç fet amb pasta de sucre i essències.

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
karbônina

carbó /kaɾˈbo/ n masc
arintany tomboka
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
milely
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

carn n fem
hena

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
làlana
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
laborety

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
litera
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
anona

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
kitapom-batsy
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
baoritra

cas n masc
tranga
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

casa /ˈka.za/ n fem
trano
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casal /kaˈzaɫ/ /kəˈzaɫ/ n masc
trano

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas casa casada casades casam casant casar casara casaran casarem casaren casares casareu casaria casarien casaries casarà casaràs casaré casaríem casaríeu casassen casasses casassin casassis casat casats casau casava casaven casaves case casem casen cases casessen casesses casessin casessis caseu casi casin casis caso casà casàrem casàreu casàs casàssem casàsseu casàssim casàssiu casàvem casàveu casés caséssem casésseu caséssim caséssiu casí occ sept val v
manambady
Contraure matrimoni.

cascar /kasˈka/ /kasˈkaɾ/ /kəsˈka/ /kəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) casc casca cascada cascades cascam cascant cascar cascara cascaran cascarem cascaren cascares cascareu cascaria cascarien cascaries cascarà cascaràs cascaré cascaríem cascaríeu cascassen cascasses cascassin cascassis cascat cascats cascau cascava cascaven cascaves casco cascà cascàrem cascàreu cascàs cascàssem cascàsseu cascàssim cascàssiu cascàvem cascàveu casque casquem casquen casques casquessen casquesses casquessin casquessis casqueu casqui casquin casquis casqués casquéssem casquésseu casquéssim casquéssiu casquí occ sept val v
apetraka
Copejar, masegar.
(pronominal, col·loquial) prendre (menjar o beure)

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
angadrano

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas cassa cassada cassades cassam cassant cassar cassara cassaran cassarem cassaren cassares cassareu cassaria cassarien cassaries cassarà cassaràs cassaré cassaríem cassaríeu cassassen cassasses cassassin cassassis cassat cassats cassau cassava cassaven cassaves casse cassem cassen casses cassessen cassesses cassessin cassessis casseu cassi cassin cassis casso cassà cassàrem cassàreu cassàs cassàssem cassàsseu cassàssim cassàssiu cassàvem cassàveu cassés casséssem cassésseu casséssim casséssiu cassí occ sept val v
mamaky

castellà adj masc
fiteny espaniola
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
fiteny espaniola
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

catifa /kaˈti.fa/ n fem
karipetra

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
efatra ambinifolo

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
miantoraka
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
soavaly
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavallet /ka.vaˈʎet/ /ka.βaˈʎet/ /kə.vəˈʎət/ /kə.vəˈʎɛt/ /kə.βəˈʎɛt/ n masc
tetezana
(billar) Instrument utilitzat per a guiar el final de la fletxa del tac quan la bola que es vol colpejar queda massa lluny perquè el jugador faci el pont.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
mpihaza

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
tongolo

cel n masc
lanitra
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
volomaso
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celobert /ˌsɛ.ɫoˈbɛɾt/ /ˌsɛ.ɫuˈbɛrt/ /ˌsɛ.ɫuˈβɛrt/ n masc
tokotany

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
sela

cement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
simenitra

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
fasam-bazaha

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
lavènona

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
zato

centenar /sen.teˈna/ /sen.teˈnaɾ/ /sən.təˈna/ n masc
zato

centre d'educació infantil i primària n masc
fianarana

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
savoka

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
atidoha
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
labiera
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cian /siˈan/ n masc
ohatra tsy ampy

cicló /siˈkɫo/ n masc
rivo-doza

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
jorery
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
gisa

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
falamakavava

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
simenitra

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
tampony
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
dimy
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
zato

cingle /ˈsiŋ.ɡɫe/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n masc
kôrnisy

ciutat n fem
monina

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
alazy

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
vazaha
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarió /kɫa.ɾiˈo/ /kɫə.ɾiˈo/ n masc
tsaoka

claror /kɫaˈɾo/ /kɫaˈɾoɾ/ /kɫəˈɾo/ n fem
zava

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
kilasy
Tipus, mena
grup, grup classe
estil propi, distinció

clau n fem
fanalahidy lakile
Estri per obrir una porta tancada amb pany.

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
taolampanavy

clenxinar /kɫeɲ.t͡ʃiˈna/ /kɫeɲ.t͡ʃiˈnaɾ/ /kɫəɲ.ʃiˈna/ alg ant bal cent clenxina clenxinada clenxinades clenxinaia clenxinaien clenxinaies clenxinam clenxinant clenxinar clenxinara clenxinaran clenxinarem clenxinaren clenxinares clenxinareu clenxinaria clenxinarien clenxinaries clenxinariva clenxinariven clenxinarives clenxinarà clenxinaràs clenxinaré clenxinaríem clenxinaríeu clenxinarívem clenxinaríveu clenxinassen clenxinasses clenxinassin clenxinassis clenxinat clenxinats clenxinau clenxinava clenxinaven clenxinaves clenxinavi clenxinavo clenxine clenxineguem clenxineguessa clenxineguessen clenxineguesses clenxinegueu clenxinegués clenxineguéssom clenxineguéssou clenxinem clenxinen clenxines clenxinessa clenxinessen clenxinesses clenxinessi clenxinessin clenxinessis clenxineu clenxini clenxinin clenxinis clenxino clenxinos clenxinà clenxinàiem clenxinàieu clenxinàrem clenxinàreu clenxinàs clenxinàssem clenxinàsseu clenxinàssim clenxinàssiu clenxinàvem clenxinàvets clenxinàveu clenxinàvom clenxinés clenxinéssem clenxinésseu clenxinéssim clenxinéssiu clenxiní clenxín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hogo

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
toe-tany

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
tandroka

clínic /ˈkɫi.nik/ n masc
dokotera

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
lela-pory

coadjuvar /ko.ad.d͡ʒuˈvaɾ/ /ko.ad.d͡ʒuˈβa/ /ko.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈβa/ alg ant bal cent coadjuv coadjuva coadjuvada coadjuvades coadjuvaia coadjuvaien coadjuvaies coadjuvam coadjuvant coadjuvar coadjuvara coadjuvaran coadjuvarem coadjuvaren coadjuvares coadjuvareu coadjuvaria coadjuvarien coadjuvaries coadjuvariva coadjuvariven coadjuvarives coadjuvarà coadjuvaràs coadjuvaré coadjuvaríem coadjuvaríeu coadjuvarívem coadjuvaríveu coadjuvassen coadjuvasses coadjuvassin coadjuvassis coadjuvat coadjuvats coadjuvau coadjuvava coadjuvaven coadjuvaves coadjuvavi coadjuvavo coadjuve coadjuveguem coadjuveguessa coadjuveguessen coadjuveguesses coadjuvegueu coadjuvegués coadjuveguéssom coadjuveguéssou coadjuvem coadjuven coadjuves coadjuvessa coadjuvessen coadjuvesses coadjuvessi coadjuvessin coadjuvessis coadjuveu coadjuvi coadjuvin coadjuvis coadjuvo coadjuvos coadjuvs coadjuvà coadjuvàiem coadjuvàieu coadjuvàrem coadjuvàreu coadjuvàs coadjuvàssem coadjuvàsseu coadjuvàssim coadjuvàssiu coadjuvàvem coadjuvàvets coadjuvàveu coadjuvàvom coadjuvés coadjuvéssem coadjuvésseu coadjuvéssim coadjuvéssiu coadjuví eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
manampy

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
tetezana
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
nio

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
mamba

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
kitsaotsao
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
ondana
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.
kitabo
(beisbol) Cadascun dels tres sacs de lona blanca plens d'escuma, de 38 cm de costat i de 7 a 12 cm de gruix, situats a la primera base, la segona base i la tercera base, que ha de tocar un corredor per a guanyar una base.

col n fem
salady

coll n masc
vozona
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
vadim-bozo

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
hasotry

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
vorona

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
volo loko

columna vertebral n fem
tohivany

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
kiho
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.
(golf) Revolt relativament pronunciat d'un carrer.

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
ladiresy
(golf) Postura que adopta un golfista per a executar un swing, generalment consistent a disposar els genolls lleugerament flexionats, el cos inclinat cap endavant i la pelvis una mica enfora.

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
zanatany
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.

com /ˈkom/ adv
ahoana
De quina forma, manera o mode.
De la mateixa forma, manera o mode.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
faingo
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ alg bal comercia comerciada comerciades comerciam comerciant comerciar comerciara comerciaran comerciarem comerciaren comerciares comerciareu comerciaria comerciarien comerciaries comerciarà comerciaràs comerciaré comerciaríem comerciaríeu comerciassen comerciasses comerciassin comerciassis comerciat comerciats comerciau comerciava comerciaven comerciaves comercie comerciem comercien comercies comerciessen comerciesses comerciessin comerciessis comercieu comercii comercio comercià comerciàrem comerciàreu comerciàs comerciàssem comerciàsseu comerciàssim comerciàssiu comerciàvem comerciàveu comerciés comerciéssem comerciésseu comerciéssim comerciéssiu comercií comerciï comerciïn comerciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
miady varotra

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
komety

compaginar /kom.pa.d͡ʒiˈna/ /kom.pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /kom.pa.ʒiˈna/ /kom.pə.ʒiˈna/ /kum.pə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compagina compaginada compaginades compaginam compaginant compaginar compaginara compaginaran compaginarem compaginaren compaginares compaginareu compaginaria compaginarien compaginaries compaginarà compaginaràs compaginaré compaginaríem compaginaríeu compaginassen compaginasses compaginassin compaginassis compaginat compaginats compaginau compaginava compaginaven compaginaves compagine compaginem compaginen compagines compaginessen compaginesses compaginessin compaginessis compagineu compagini compaginin compaginis compagino compaginà compaginàrem compaginàreu compaginàs compaginàssem compaginàsseu compaginàssim compaginàssiu compaginàvem compaginàveu compaginés compaginéssem compaginésseu compaginéssim compaginéssiu compaginí compagín occ sept val v
apetraka

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
orinasa
Acompanyament.
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
mpandika

compilar /kom.piˈɫa/ /kom.piˈɫaɾ/ /kum.piˈɫa/ alg ant bal cent compil compila compilada compilades compilaia compilaien compilaies compilam compilant compilar compilara compilaran compilarem compilaren compilares compilareu compilaria compilarien compilaries compilariva compilariven compilarives compilarà compilaràs compilaré compilaríem compilaríeu compilarívem compilaríveu compilassen compilasses compilassin compilassis compilat compilats compilau compilava compilaven compilaves compilavi compilavo compile compileguem compileguessa compileguessen compileguesses compilegueu compilegués compileguéssom compileguéssou compilem compilen compiles compilessa compilessen compilesses compilessi compilessin compilessis compileu compili compilin compilis compilo compilos compils compilà compilàiem compilàieu compilàrem compilàreu compilàs compilàssem compilàsseu compilàssim compilàssiu compilàvem compilàvets compilàveu compilàvom compilés compiléssem compilésseu compiléssim compiléssiu compilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mandika

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
feno

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
mividy

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
manisa
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.
(beisbol) Determinar, l'àrbitre principal, el nombre de boles i de strikes d'un batedor en un temps de bat.

computador /kom.pu.taˈðo/ /kom.pu.taˈðoɾ/ /kom.pu.təˈðo/ /kum.pu.təˈðo/ adj masc
solosaina

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
refy
Unitat de mesura del temps musical.

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
kominisma

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
kominisma
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
fokonolona
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ alg ant bal cent concentr concentra concentrada concentrades concentraia concentraien concentraies concentram concentrant concentrar concentrara concentraran concentrarem concentraren concentrares concentrareu concentraria concentrarien concentraries concentrariva concentrariven concentrarives concentrarà concentraràs concentraré concentraríem concentraríeu concentrarívem concentraríveu concentrassen concentrasses concentrassin concentrassis concentrat concentrats concentrau concentrava concentraven concentraves concentravi concentravo concentre concentreguem concentreguessa concentreguessen concentreguesses concentregueu concentregués concentreguéssom concentreguéssou concentrem concentren concentres concentressa concentressen concentresses concentressi concentressin concentressis concentreu concentri concentrin concentris concentro concentros concentrs concentrà concentràiem concentràieu concentràrem concentràreu concentràs concentràssem concentràsseu concentràssim concentràssiu concentràvem concentràvets concentràveu concentràvom concentrés concentréssem concentrésseu concentréssim concentréssiu concentrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
manery

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
fampisehoana
Acord sobre una manera de gestionar recursos conjuntament.
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.
Espectacle musical adreçat al gran públic.

confrare /koɱˈfɾa.ɾe/ /koɱˈfɾa.ɾə/ /kuɱˈfɾa.ɾə/ n masc
anadahy

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
bitro
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conillada /ko.niˈʎa.ða/ /ko.niˈʎa.ðə/ /ku.niˈja.ðə/ /ku.niˈʎa.ðə/ n fem
ankolany

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
anatra
Acte o efecte d'aconsellar.
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
fetezana

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
antokon-kintana

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
manamboatra
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
angano
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contest contesta contestada contestades contestam contestant contestar contestara contestaran contestarem contestaren contestares contestareu contestaria contestarien contestaries contestarà contestaràs contestaré contestaríem contestaríeu contestassen contestasses contestassin contestassis contestat contestats contestau contestava contestaven contestaves conteste contestem contesten contestes contestessen contestesses contestessin contestessis contesteu contesti contestin contestis contesto contestà contestàrem contestàreu contestàs contestàssem contestàsseu contestàssim contestàssiu contestàvem contestàveu contestés contestéssem contestésseu contestéssim contestéssiu contestí occ sept val v
valina

contracanxa /ˌkon.tɾaˈkaɲ.t͡ʃa/ /ˌkɔn.tɾəˈkaɲ.ʃə/ n fem
hazo

contrada /konˈtɾa.ða/ /konˈtɾa.ðə/ /kunˈtɾa.ðə/ n fem
tany

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
tenimiafina

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
fanjakana
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.

contusionar /kon.tu.zi.oˈna/ /kon.tu.zi.oˈnaɾ/ /kun.tu.zi.uˈna/ alg ant bal cent contusion contusiona contusionada contusionades contusionaia contusionaien contusionaies contusionam contusionant contusionar contusionara contusionaran contusionarem contusionaren contusionares contusionareu contusionaria contusionarien contusionaries contusionariva contusionariven contusionarives contusionarà contusionaràs contusionaré contusionaríem contusionaríeu contusionarívem contusionaríveu contusionassen contusionasses contusionassin contusionassis contusionat contusionats contusionau contusionava contusionaven contusionaves contusionavi contusionavo contusione contusioneguem contusioneguessa contusioneguessen contusioneguesses contusionegueu contusionegués contusioneguéssom contusioneguéssou contusionem contusionen contusiones contusionessa contusionessen contusionesses contusionessi contusionessin contusionessis contusioneu contusioni contusionin contusionis contusiono contusionos contusions contusionà contusionàiem contusionàieu contusionàrem contusionàreu contusionàs contusionàssem contusionàsseu contusionàssim contusionàssiu contusionàvem contusionàvets contusionàveu contusionàvom contusionés contusionéssem contusionésseu contusionéssim contusionéssiu contusioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
manamangana

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
resadresaka
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
fahaizana
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cop de marc n masc
hazo

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) copia copiada copiades copiam copiant copiar copiara copiaran copiarem copiaren copiares copiareu copiaria copiarien copiaries copiarà copiaràs copiaré copiaríem copiaríeu copiassen copiasses copiassin copiassis copiat copiats copiau copiava copiaven copiaves copie copiem copien copies copiessen copiesses copiessin copiessis copieu copii copio copià copiàrem copiàreu copiàs copiàssem copiàsseu copiàssim copiàssiu copiàvem copiàveu copiés copiéssem copiésseu copiéssim copiéssiu copií copiï copiïn copiïs occ sept val v
maka tahaka
Reproduir un text o document original.
Fer un examen de forma fraudulenta amb les mateixes respostes d'un altre.

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
fo
Múscul que bombeja la sang a través del cos.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n masc
haran-dranomasina
Animal metazou marí proveït d'un esquelet calcari; corall.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
haran-dranomasina

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
herim-po
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
goaika
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
faingo
(golf) Putt en què la bola recorre la vora del forat sense arribar a entrar-hi.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
lohataona
Sistema format per una tira d'acer enrotllada a un tambor que impulsa el moviment en un rellotge i altres en aparells de temps programat.

cordatge n masc
tarehy

corn /ˈkɔrn/ n masc
tandroka
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
coronavirus

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
anatra

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
lalantsara
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
renirano
Massa que flueix contínuament.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
mifanaraka

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
mifanaraka

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
soavaly

cort /ˈkort/ n fem
tokotany
(central, septentrional) Lloc tancat a peu pla de la casa rural destinat al bestiar gros i menut, proveït de menjadores, abeuradores i jaços.
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
zavatra
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
amoron-dranomasina
Part de la terra que toca al mar.
Pendís de muntanya.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
taolan-tehezana
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
fiara
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
varahina
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
lavabato

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ n masc
fananga
Qui no té coratge.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
foza
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
karandoha

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
mamorona
Fer una cosa de no res.

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ alg ant bal cent crebant crebanta crebantada crebantades crebantaia crebantaien crebantaies crebantam crebantant crebantar crebantara crebantaran crebantarem crebantaren crebantares crebantareu crebantaria crebantarien crebantaries crebantariva crebantariven crebantarives crebantarà crebantaràs crebantaré crebantaríem crebantaríeu crebantarívem crebantaríveu crebantassen crebantasses crebantassin crebantassis crebantat crebantats crebantau crebantava crebantaven crebantaves crebantavi crebantavo crebante crebanteguem crebanteguessa crebanteguessen crebanteguesses crebantegueu crebantegués crebanteguéssom crebanteguéssou crebantem crebanten crebantes crebantessa crebantessen crebantesses crebantessi crebantessin crebantessis crebanteu crebanti crebantin crebantis crebanto crebantos crebants crebantà crebantàiem crebantàieu crebantàrem crebantàreu crebantàs crebantàssem crebantàsseu crebantàssim crebantàssiu crebantàvem crebantàvets crebantàveu crebantàvom crebantés crebantéssem crebantésseu crebantéssim crebantéssiu crebantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mamaky

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
tsaoka

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
vokovoko
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.
rambo
Revers d'una moneda (figuradament, també d'una situació donada).

criatura /kɾi.aˈtu.ɾa/ /kɾi.əˈtu.ɾə/ n fem
zaza
Persona de poca edat.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
miantso
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

criquet n masc
ampipanga

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
krizantema

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
kristaly

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
kristianisma

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
tsikera

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
tsikera

cua /ˈku.a/ n fem
rambo
Apèndix posterior d'alguns animals.
Part d'una aeronau (avió, dirigible, helicòpter, ...) situada a l'extrem de la popa.

cuc n masc
kankana

cuc de seda n masc
bibindandy

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
triotrio

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
lakozia
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuir /ˈkujr/ n masc
hoditra

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
fe

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
ranjo
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
sotro

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
fomba

cup n masc
fia
Recipient on es trepitja el raïm per a convertir-lo en vi.

curt adj masc
fohy
De poca llargada o longitud.
escàs

càlid adj masc
mafana

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
asorotany
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
rongony

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
sela

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
diera serfa

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
teboka roa

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
dihy

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
danisy
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
danisy
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
fara
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

dau n masc
maty
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
aloha
En una situació o posició davantera.

de res Interjection
tsy misy fisaorana

debel·lar /de.beɫˈɫaɾ/ /de.βeɫˈɫa/ /de.βeˈɫa/ /də.bəɫˈɫa/ /də.βəɫˈɫa/ /də.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) debel debel·la debel·lada debel·lades debel·lam debel·lant debel·lar debel·lara debel·laran debel·larem debel·laren debel·lares debel·lareu debel·laria debel·larien debel·laries debel·larà debel·laràs debel·laré debel·laríem debel·laríeu debel·lassen debel·lasses debel·lassin debel·lassis debel·lat debel·lats debel·lau debel·lava debel·laven debel·laves debel·le debel·lem debel·len debel·les debel·lessen debel·lesses debel·lessin debel·lessis debel·leu debel·li debel·lin debel·lis debel·lo debel·là debel·làrem debel·làreu debel·làs debel·làssem debel·làsseu debel·làssim debel·làssiu debel·làvem debel·làveu debel·lés debel·léssem debel·lésseu debel·léssim debel·léssiu debel·lí occ sept val v
faharesena

decandir /de.kanˈdi/ /de.kanˈdiɾ/ /də.kənˈdi/ bal decandeix decandeixen decandeixes decandeixi decandeixin decandeixis decandeixo decandesc decandesqui decandesquin decandesquis decandia decandida decandides decandien decandies decandiguem decandigueu decandim decandint decandir decandira decandiran decandirem decandiren decandires decandireu decandiria decandirien decandiries decandirà decandiràs decandiré decandiríem decandiríeu decandisc decandisca decandisquen decandisques decandissen decandisses decandissin decandissis decandit decandits decandiu decandix decandixen decandixes decandixo decandí decandíem decandíeu decandírem decandíreu decandís decandíssem decandísseu decandíssim decandíssiu n-occ occ sept val v
manalemy

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
fahadisoam-panantenana

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
fihilana ara-tsokajinteny

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
andriamanibavy

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ bal defineix defineixen defineixes defineixi defineixin defineixis defineixo definesc definesqui definesquin definesquis definia definida definides definien definies definiguem definigueu definim definint definir definira definiran definirem definiren definires definireu definiria definirien definiries definirà definiràs definiré definiríem definiríeu definisc definisca definisquen definisques definissen definisses definissin definissis definit definits definiu definix definixen definixes definixo definí definíem definíeu definírem definíreu definís definíssem definísseu definíssim definíssiu n-occ occ sept val v
mamaritra

deglutir /de.ɣɫuˈti/ /de.ɣɫuˈtiɾ/ /də.ɣɫuˈti/ alg ant bal centr degluteix degluteixa degluteixen degluteixes degluteixi degluteixin degluteixis degluteixo degluteixs deglutesc deglutesca deglutesquen deglutesques deglutesqui deglutesquin deglutesquis deglutia deglutida deglutides deglutien degluties deglutiguem deglutiguera deglutigueren deglutigueres deglutiguessen deglutiguesses deglutiguessin deglutiguessis deglutigueu deglutigueva deglutigueven deglutigueves deglutigué deglutiguérem deglutiguéreu deglutigués deglutiguéssem deglutiguésseu deglutiguéssim deglutiguéssiu deglutiguévem deglutiguéveu deglutim deglutint deglutir deglutira deglutiran deglutirem deglutiren deglutires deglutireu deglutiria deglutirien deglutiries deglutiriva deglutiriven deglutirives deglutirà deglutiràs deglutiré deglutiríem deglutiríeu deglutirívem deglutiríveu deglutisc deglutisca deglutisco deglutiscos deglutisquem deglutisquen deglutisques deglutisqueu deglutissa deglutissen deglutisses deglutissi deglutissin deglutissis deglutist deglutit deglutits deglutiu deglutiva deglutiven deglutives deglutix deglutixa deglutixen deglutixes deglutixi deglutixin deglutixis deglutixo deglutixos deglutí deglutíem deglutíets deglutíeu deglutírem deglutíreu deglutís deglutíscon deglutíssem deglutísseu deglutíssim deglutíssiu deglutíssom deglutíssou deglutívem deglutíveu deglutíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mitroka

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
fifadin-kanina

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
feso

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
hafaliana
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokrasia
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
rahampitso
En el dia vinent després de l'actual.

demà passat /deˈma adv
afakampitso

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
nify
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

deperir /de.peˈɾi/ /de.peˈɾiɾ/ /də.pəˈɾi/ alg ant bal centr depereix depereixa depereixen depereixes depereixi depereixin depereixis depereixo depereixs deperesc deperesca deperesquen deperesques deperesqui deperesquin deperesquis deperia deperida deperides deperien deperies deperiguem deperiguera deperigueren deperigueres deperiguessen deperiguesses deperiguessin deperiguessis deperigueu deperigueva deperigueven deperigueves deperigué deperiguérem deperiguéreu deperigués deperiguéssem deperiguésseu deperiguéssim deperiguéssiu deperiguévem deperiguéveu deperim deperint deperir deperira deperiran deperirem deperiren deperires deperireu deperiria deperirien deperiries depeririva depeririven deperirives deperirà deperiràs deperiré deperiríem deperiríeu deperirívem deperiríveu deperisc deperisca deperisco deperiscos deperisquem deperisquen deperisques deperisqueu deperissa deperissen deperisses deperissi deperissin deperissis deperist deperit deperits deperiu deperiva deperiven deperives deperix deperixa deperixen deperixes deperixi deperixin deperixis deperixo deperixos deperí deperíem deperíets deperíeu deperírem deperíreu deperís deperíscon deperíssem deperísseu deperíssim deperíssiu deperíssom deperíssou deperívem deperíveu deperíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
maty
Morir, perir.

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) derrot derrota derrotada derrotades derrotam derrotant derrotar derrotara derrotaran derrotarem derrotaren derrotares derrotareu derrotaria derrotarien derrotaries derrotarà derrotaràs derrotaré derrotaríem derrotaríeu derrotassen derrotasses derrotassin derrotassis derrotat derrotats derrotau derrotava derrotaven derrotaves derrote derrotem derroten derrotes derrotessen derrotesses derrotessin derrotessis derroteu derroti derrotin derrotis derroto derrotà derrotàrem derrotàreu derrotàs derrotàssem derrotàsseu derrotàssim derrotàssiu derrotàvem derrotàveu derrotés derrotéssem derrotésseu derrotéssim derrotéssiu derrotí occ sept val v
faharesena

desafiar /de.za.fiˈa/ /de.za.fiˈaɾ/ /də.zə.fiˈa/ alg bal desafia desafiada desafiades desafiam desafiant desafiar desafiara desafiaran desafiarem desafiaren desafiares desafiareu desafiaria desafiarien desafiaries desafiarà desafiaràs desafiaré desafiaríem desafiaríeu desafiassen desafiasses desafiassin desafiassis desafiat desafiats desafiau desafiava desafiaven desafiaves desafie desafiem desafien desafies desafiessen desafiesses desafiessin desafiessis desafieu desafii desafio desafià desafiàrem desafiàreu desafiàs desafiàssem desafiàsseu desafiàssim desafiàssiu desafiàvem desafiàveu desafiés desafiéssem desafiésseu desafiéssim desafiéssiu desafií desafiï desafiïn desafiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
mandrangitra

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
mijanona

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
desambra
Dotzè mes de l'any.

desena /deˈze.na/ /dəˈzə.nə/ /dəˈzɛ.nə/ n fem
folo

desencauar /de.zeŋ.kaˈwa/ /de.zeŋ.kaˈwaɾ/ /də.zəŋ.kəˈwa/ alg ant bal cent desencau desencaua desencauada desencauades desencauaia desencauaien desencauaies desencauam desencauant desencauar desencauara desencauaran desencauarem desencauaren desencauares desencauareu desencauaria desencauarien desencauaries desencauariva desencauariven desencauarives desencauarà desencauaràs desencauaré desencauaríem desencauaríeu desencauarívem desencauaríveu desencauassen desencauasses desencauassin desencauassis desencauat desencauats desencauau desencauava desencauaven desencauaves desencauavi desencauavo desencaue desencaueguem desencaueguessa desencaueguessen desencaueguesses desencauegueu desencauegués desencaueguéssom desencaueguéssou desencauem desencauen desencaues desencauessa desencauessen desencauesses desencauessi desencauessin desencauessis desencaueu desencaui desencauin desencauis desencauo desencauos desencaus desencauà desencauàiem desencauàieu desencauàrem desencauàreu desencauàs desencauàssem desencauàsseu desencauàssim desencauàssiu desencauàvem desencauàvets desencauàveu desencauàvom desencaués desencauéssem desencauésseu desencauéssim desencauéssiu desencauí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mivoaka

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
fampandrosoana

desert /deˈzɛɾt/ n masc
efitra
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ alg ant bal cent desert deserta desertada desertades desertaia desertaien desertaies desertam desertant desertar desertara desertaran desertarem desertaren desertares desertareu desertaria desertarien desertaries desertariva desertariven desertarives desertarà desertaràs desertaré desertaríem desertaríeu desertarívem desertaríveu desertassen desertasses desertassin desertassis desertat desertats desertau desertava desertaven desertaves desertavi desertavo deserte deserteguem deserteguessa deserteguessen deserteguesses desertegueu desertegués deserteguéssom deserteguéssou desertem deserten desertes desertessa desertessen desertesses desertessi desertessin desertessis deserteu deserti desertin desertis deserto desertos deserts desertà desertàiem desertàieu desertàrem desertàreu desertàs desertàssem desertàsseu desertàssim desertàssiu desertàvem desertàvets desertàveu desertàvom desertés desertéssem desertésseu desertéssim desertéssiu desertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
efitra
Deixar desert, abandonar.

desmillorar /dez.mi.ʎoˈɾa/ /dez.mi.ʎoˈɾaɾ/ /dəz.mi.ʎoˈɾa/ /dəz.mi.ʎuˈɾa/ alg ant bal cent desmillor desmillora desmillorada desmillorades desmilloraia desmilloraien desmilloraies desmilloram desmillorant desmillorar desmillorara desmilloraran desmillorarem desmilloraren desmillorares desmillorareu desmilloraria desmillorarien desmilloraries desmillorariva desmillorariven desmillorarives desmillorarà desmilloraràs desmilloraré desmilloraríem desmilloraríeu desmillorarívem desmilloraríveu desmillorassen desmillorasses desmillorassin desmillorassis desmillorat desmillorats desmillorau desmillorava desmilloraven desmilloraves desmilloravi desmilloravo desmillore desmilloreguem desmilloreguessa desmilloreguessen desmilloreguesses desmilloregueu desmilloregués desmilloreguéssom desmilloreguéssou desmillorem desmilloren desmillores desmilloressa desmilloressen desmilloresses desmilloressi desmilloressin desmilloressis desmilloreu desmillori desmillorin desmilloris desmilloro desmilloros desmillors desmillorà desmilloràiem desmilloràieu desmilloràrem desmilloràreu desmilloràs desmilloràssem desmilloràsseu desmilloràssim desmilloràssiu desmilloràvem desmilloràvets desmilloràveu desmilloràvom desmillorés desmilloréssem desmillorésseu desmilloréssim desmilloréssiu desmillorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
manalemy

despatxar /des.paˈt͡ʃa/ /des.paˈt͡ʃaɾ/ /dəs.pəˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) despatx despatxa despatxada despatxades despatxam despatxant despatxar despatxara despatxaran despatxarem despatxaren despatxares despatxareu despatxaria despatxarien despatxaries despatxarà despatxaràs despatxaré despatxaríem despatxaríeu despatxassen despatxasses despatxassin despatxassis despatxat despatxats despatxau despatxava despatxaven despatxaves despatxe despatxem despatxen despatxes despatxessen despatxesses despatxessin despatxessis despatxeu despatxi despatxin despatxis despatxo despatxà despatxàrem despatxàreu despatxàs despatxàssem despatxàsseu despatxàssim despatxàssiu despatxàvem despatxàveu despatxés despatxéssem despatxésseu despatxéssim despatxéssiu despatxí occ sept val v
mikarakara
Atendre una persona per atendre les seves peticions o problemes.
alefa
Trametre una comunicació.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
famohazana

destorb /desˈtoɾp/ /dəsˈtorp/ n masc
sakana

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
famaky

desànim /deˈza.nim/ n masc
fahakiviana

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
mpamaritra
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
mpamaritra
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
folo

dia /ˈdi.a/ n masc
andro
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
devoly
Personificació del mal.

diada /diˈa.ða/ /diˈa.ðə/ n fem
fety
Dia determinat en què se celebra una gran festa.

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamondra
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
arivo
Centre d’un blanc com a objectiu de pràctica de tir.

diari n masc
gazety
Periòdic de notícies publicat cada dia.
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
rakibolana diksionera
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

didal /diˈðaɫ/ n masc
fanosehana
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

difícil adj
sarotra
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
alakamisy

dilluns n
alatsinainy

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
talata

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
alarobia

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
devoly
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
vola

dinou number
sivy ambinifolo

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
mari-pankasitrahana

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
milaza
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dissabte /diˈsap.te/ n masc
asabotsy

disset number
fito ambinifolo

disturbi /disˈtur.bi/ n masc
korontana

distància /disˈtan.si.a/ n fem
alavirana
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit n masc
ankihikely
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

dita /ˈdi.ta/ /ˈdi.tə/ n masc
milaza
Frase feta i conservada per la tradició d'una cultura amb l'objectiu de fer-la servir com advertència, o bé per comunicar una part del saber popular.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
alahady

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
zoma

diversos /diˈvɛɾ.sos/ /diˈvɛɾ.sus/ /diˈβɛr.sus/ /diˈβɛɾ.sos/ adj
maro
(davant del nom) Alguns, uns quants de diferents.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
valo ambinifolo

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
tendro kambana

docent /doˈsen/ /doˈsent/ /doˈsent/ /duˈsen/ /duˈsent/ n neut
mpampiantra

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
dokotera
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
feso

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
ratsy
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
faharariana
Patiment, pena.

dolç adj masc
ankamamina

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
vehivavy vavy
Persona del sexe femení.
vehivavy
Muller, independentment de la situació legal.

donar un cop de cap v
loha

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
antsiben' Andriamanitra
Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
matory

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
efitra fatoriana

dos number
roa

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
zato

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
roa ambinifolo

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
lalana
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
ankavanana
Costat dret.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
zava-mahadomelona

drogar /dɾoˈɣa/ /dɾoˈɣaɾ/ /dɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) drog droga drogada drogades drogam drogant drogar drogara drogaran drogarem drogaren drogares drogareu drogaria drogarien drogaries drogarà drogaràs drogaré drogaríem drogaríeu drogassen drogasses drogassin drogassis drogat drogats drogau drogava drogaven drogaves drogo drogue droguem droguen drogues droguessen droguesses droguessin droguessis drogueu drogui droguin droguis drogués droguéssem droguésseu droguéssim droguéssiu droguí drogà drogàrem drogàreu drogàs drogàssem drogàsseu drogàssim drogàssiu drogàvem drogàveu occ sept val v
zava-mahadomelona

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
bongom-pasika

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
giga
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

dàtil n masc
daty

déu n masc
Andriamanitra

eagle n masc
voromahery

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
hazoarina

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
toe-karena
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
tia tena

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
fitaovana
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

eixida /ejˈʃi.ða/ /eˈʃi.ða/ /əˈʃi.ðə/ n fem
fivoahana
Acció d'eixir.
La part per on s'ix.

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ alg bal eixia eixida eixides eixien eixies eixiguem eixigueu eixim eixint eixir eixiran eixirem eixiren eixires eixireu eixiria eixirien eixiries eixirà eixiràs eixiré eixiríem eixiríeu eixissin eixissis eixit eixits eixiu eixí eixíem eixíeu eixírem eixíreu eixís eixíssim eixíssiu isc isca isquem isquen isquera isqueren isqueres isques isquessen isquesses isqueu isqué isquérem isquéreu isqués isquéssem isquésseu isquí ix ixen ixes ixi ixin ixis ixo n-occ occ sept val v
mivoaka

eixivernar /e.ʃi.βeɾˈna/ /ej.ʃi.veɾˈnaɾ/ /ej.ʃi.βerˈna/ /ə.ʃi.vəɾˈna/ /ə.ʃi.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. eixiverna eixivernada eixivernades eixivernant eixivernar eixivernara eixivernaran eixivernarem eixivernaren eixivernares eixivernareu eixivernaria eixivernarien eixivernaries eixivernarà eixivernaràs eixivernaré eixivernaríem eixivernaríeu eixivernassen eixivernasses eixivernat eixivernats eixivernava eixivernaven eixivernaves eixiverne eixivernem eixivernen eixivernes eixivernessen eixivernesses eixivernessin eixivernessis eixiverneu eixiverni eixivernin eixivernis eixiverno eixivernà eixivernàrem eixivernàreu eixivernàssem eixivernàsseu eixivernàvem eixivernàveu eixivernés eixivernéssem eixivernésseu eixivernéssim eixivernéssiu eixiverní occ sept val val (1) v
ririnina

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
elektrisite aratra

electrostàtica /e.ɫek.tɾosˈta.ti.ka/ /ə.ɫək.tɾosˈta.ti.kə/ /ə.ɫək.tɾusˈta.ti.kə/ n fem
tombina

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
haikoriam-boanaratra

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
elefanta
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
agnabo

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
sangany

ell /ˈɛʎ/ pronoun
izi

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
fitondrana vohoka
Estat de la dona prenyada.

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ bal emblaveix emblaveixen emblaveixes emblaveixi emblaveixin emblaveixis emblaveixo emblavesc emblavesqui emblavesquin emblavesquis emblavia emblavida emblavides emblavien emblavies emblaviguem emblavigueu emblavim emblavint emblavir emblavira emblaviran emblavirem emblaviren emblavires emblavireu emblaviria emblavirien emblaviries emblavirà emblaviràs emblaviré emblaviríem emblaviríeu emblavisc emblavisca emblavisquen emblavisques emblavissen emblavisses emblavissin emblavissis emblavit emblavits emblaviu emblavix emblavixen emblavixes emblavixo emblaví emblavíem emblavíeu emblavírem emblavíreu emblavís emblavíssem emblavísseu emblavíssim emblavíssiu n-occ occ sept val v
manga

emboirar /am.bojˈɾa/ /em.bojˈɾa/ /em.bojˈɾaɾ/ /əm.bojˈɾa/ /əm.bujˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emboir emboira emboirada emboirades emboiram emboirant emboirar emboirara emboiraran emboirarem emboiraren emboirares emboirareu emboiraria emboirarien emboiraries emboirarà emboiraràs emboiraré emboiraríem emboiraríeu emboirassen emboirasses emboirassin emboirassis emboirat emboirats emboirau emboirava emboiraven emboiraves emboire emboirem emboiren emboires emboiressen emboiresses emboiressin emboiressis emboireu emboiri emboirin emboiris emboiro emboirà emboiràrem emboiràreu emboiràs emboiràssem emboiràsseu emboiràssim emboiràssiu emboiràvem emboiràveu emboirés emboiréssem emboirésseu emboiréssim emboiréssiu emboirí occ sept val v
zavona

embossar /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ v
kitabo
Posar a la bossa, embutxacar-se.

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ alg ant bal cent eiv emmetzina emmetzinada emmetzinades emmetzinaia emmetzinaien emmetzinaies emmetzinam emmetzinant emmetzinar emmetzinara emmetzinaran emmetzinarem emmetzinaren emmetzinares emmetzinareu emmetzinaria emmetzinarien emmetzinaries emmetzinariva emmetzinariven emmetzinarives emmetzinarà emmetzinaràs emmetzinaré emmetzinaríem emmetzinaríeu emmetzinarívem emmetzinaríveu emmetzinassen emmetzinasses emmetzinassin emmetzinassis emmetzinat emmetzinats emmetzinau emmetzinava emmetzinaven emmetzinaves emmetzinavi emmetzinavo emmetzine emmetzineguem emmetzineguessa emmetzineguessen emmetzineguesses emmetzinegueu emmetzinegués emmetzineguéssom emmetzineguéssou emmetzinem emmetzinen emmetzines emmetzinessa emmetzinessen emmetzinesses emmetzinessi emmetzinessin emmetzinessis emmetzineu emmetzini emmetzinin emmetzinis emmetzino emmetzinos emmetzinà emmetzinàiem emmetzinàieu emmetzinàrem emmetzinàreu emmetzinàs emmetzinàssem emmetzinàsseu emmetzinàssim emmetzinàssiu emmetzinàvem emmetzinàvets emmetzinàveu emmetzinàvom emmetzinés emmetzinéssem emmetzinésseu emmetzinéssim emmetzinéssiu emmetziní emmetzín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
poizina

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv empaper empapera empaperada empaperades empaperaia empaperaien empaperaies empaperam empaperant empaperar empaperara empaperaran empaperarem empaperaren empaperares empaperareu empaperaria empaperarien empaperaries empaperariva empaperariven empaperarives empaperarà empaperaràs empaperaré empaperaríem empaperaríeu empaperarívem empaperaríveu empaperassen empaperasses empaperassin empaperassis empaperat empaperats empaperau empaperava empaperaven empaperaves empaperavi empaperavo empapere empapereguem empapereguessa empapereguessen empapereguesses empaperegueu empaperegués empapereguéssom empapereguéssou empaperem empaperen empaperes empaperessa empaperessen empaperesses empaperessi empaperessin empaperessis empapereu empaperi empaperin empaperis empapero empaperos empapers empaperà empaperàiem empaperàieu empaperàrem empaperàreu empaperàs empaperàssem empaperàsseu empaperàssim empaperàssiu empaperàvem empaperàvets empaperàveu empaperàvom empaperés empaperéssem empaperésseu empaperéssim empaperéssiu empaperí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
taratasy

empapussar /em.pa.puˈsa/ /em.pa.puˈsaɾ/ /əm.pə.puˈsa/ alg ant bal cent eiv empapussa empapussada empapussades empapussaia empapussaien empapussaies empapussam empapussant empapussar empapussara empapussaran empapussarem empapussaren empapussares empapussareu empapussaria empapussarien empapussaries empapussariva empapussariven empapussarives empapussarà empapussaràs empapussaré empapussaríem empapussaríeu empapussarívem empapussaríveu empapussassen empapussasses empapussassin empapussassis empapussat empapussats empapussau empapussava empapussaven empapussaves empapussavi empapussavo empapusse empapusseguem empapusseguessa empapusseguessen empapusseguesses empapussegueu empapussegués empapusseguéssom empapusseguéssou empapussem empapussen empapusses empapussessa empapussessen empapussesses empapussessi empapussessin empapussessis empapusseu empapussi empapussin empapussis empapusso empapussos empapussà empapussàiem empapussàieu empapussàrem empapussàreu empapussàs empapussàssem empapussàsseu empapussàssim empapussàssiu empapussàvem empapussàvets empapussàveu empapussàvom empapussés empapusséssem empapussésseu empapusséssim empapusséssiu empapussí empapús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mamelona

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mitroka

empassar-se /em.paˈsaɾ.se/ /əm.pə.sərˈsə/ /əm.pəˈsar.sə/ /əm.pəˈsaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mitroka
Fer passar una cosa que es menja de la gola cap a l'estómac.

empavonar /em.pa.voˈnaɾ/ /em.pa.βoˈna/ /əm.pə.voˈna/ /əm.pə.vuˈna/ /əm.pə.βuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empavon empavona empavonada empavonades empavonam empavonant empavonar empavonaran empavonarem empavonaren empavonares empavonareu empavonaria empavonarien empavonaries empavonarà empavonaràs empavonaré empavonaríem empavonaríeu empavonassen empavonasses empavonassin empavonassis empavonat empavonats empavonau empavonava empavonaven empavonaves empavonem empavonen empavones empavonessen empavonesses empavonessin empavonessis empavoneu empavoni empavonin empavonis empavono empavonà empavonàrem empavonàreu empavonàs empavonàssem empavonàsseu empavonàssim empavonàssiu empavonàvem empavonàveu empavonés empavonéssem empavonésseu empavonéssim empavonéssiu empavoní v
fiana

empolsegar /am.poɫ.seˈɣa/ /am.poɫ.seˈɣaɾ/ /em.poɫ.seˈɣa/ /em.poɫ.seˈɣaɾ/ /əm.poɫ.səˈɣa/ /əm.puɫ.səˈɣa/ alg bal eiv empolseg empolsega empolsegada empolsegades empolsegam empolsegant empolsegar empolsegara empolsegaran empolsegarem empolsegaren empolsegares empolsegareu empolsegaria empolsegarien empolsegaries empolsegarà empolsegaràs empolsegaré empolsegaríem empolsegaríeu empolsegassen empolsegasses empolsegassin empolsegassis empolsegat empolsegats empolsegau empolsegava empolsegaven empolsegaves empolsego empolsegue empolseguem empolseguen empolsegues empolseguessen empolseguesses empolseguessin empolseguessis empolsegueu empolsegui empolseguin empolseguis empolsegués empolseguéssem empolseguésseu empolseguéssim empolseguéssiu empolseguí empolsegà empolsegàrem empolsegàreu empolsegàs empolsegàssem empolsegàsseu empolsegàssim empolsegàssiu empolsegàvem empolsegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
jomoka

emporprar /em.porˈpɾa/ /em.poɾˈpɾa/ /em.poɾˈpɾaɾ/ /əm.poɾˈpɾa/ /əm.purˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emporpr emporpra emporprada emporprades emporpram emporprant emporprar emporprara emporpraran emporprarem emporpraren emporprares emporprareu emporpraria emporprarien emporpraries emporprarà emporpraràs emporpraré emporpraríem emporpraríeu emporprassen emporprasses emporprassin emporprassis emporprat emporprats emporprau emporprava emporpraven emporpraves emporpre emporprem emporpren emporpres emporpressen emporpresses emporpressin emporpressis emporpreu emporpri emporprin emporpris emporpro emporprà emporpràrem emporpràreu emporpràs emporpràssem emporpràsseu emporpràssim emporpràssiu emporpràvem emporpràveu emporprés emporpréssem emporprésseu emporpréssim emporpréssiu emporprí occ sept val v
volomparasy

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
kanonkanona

en línia /en adj
an-tserasera

encabir /aŋ.kaˈβi/ /eŋ.kaˈbiɾ/ /eŋ.kaˈβi/ /əŋ.kəˈβi/ alg ant bal centr eiv encabeix encabeixa encabeixen encabeixes encabeixi encabeixin encabeixis encabeixo encabeixs encabesc encabesca encabesquen encabesques encabesqui encabesquin encabesquis encabia encabida encabides encabien encabies encabiguem encabiguera encabigueren encabigueres encabiguessen encabiguesses encabiguessin encabiguessis encabigueu encabigueva encabigueven encabigueves encabigué encabiguérem encabiguéreu encabigués encabiguéssem encabiguésseu encabiguéssim encabiguéssiu encabiguévem encabiguéveu encabim encabint encabir encabira encabiran encabirem encabiren encabires encabireu encabiria encabirien encabiries encabiriva encabiriven encabirives encabirà encabiràs encabiré encabiríem encabiríeu encabirívem encabiríveu encabisc encabisca encabisco encabiscos encabisquem encabisquen encabisques encabisqueu encabissa encabissen encabisses encabissi encabissin encabissis encabist encabit encabits encabiu encabiva encabiven encabives encabix encabixa encabixen encabixes encabixi encabixin encabixis encabixo encabixos encabí encabíem encabíets encabíeu encabírem encabíreu encabís encabíscon encabíssem encabísseu encabíssim encabíssiu encabíssom encabíssou encabívem encabíveu encabíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
apetraka

encapçalar /aŋ.kap.saˈɫa/ /aŋ.kap.saˈɫaɾ/ /eŋ.kap.saˈɫa/ /eŋ.kap.saˈɫaɾ/ /əŋ.kəp.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encapçal encapçala encapçalada encapçalades encapçalam encapçalant encapçalar encapçalara encapçalaran encapçalarem encapçalaren encapçalares encapçalareu encapçalaria encapçalarien encapçalaries encapçalarà encapçalaràs encapçalaré encapçalaríem encapçalaríeu encapçalassen encapçalasses encapçalassin encapçalassis encapçalat encapçalats encapçalau encapçalava encapçalaven encapçalaves encapçale encapçalem encapçalen encapçales encapçalessen encapçalesses encapçalessin encapçalessis encapçaleu encapçali encapçalin encapçalis encapçalo encapçalà encapçalàrem encapçalàreu encapçalàs encapçalàssem encapçalàsseu encapçalàssim encapçalàssiu encapçalàvem encapçalàveu encapçalés encapçaléssem encapçalésseu encapçaléssim encapçaléssiu encapçalí occ sept val v
loha

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
mbola

encistellar /en.sis.teˈʎa/ /en.sis.teˈʎaɾ/ /ən.sis.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv encistell encistella encistellada encistellades encistellaia encistellaien encistellaies encistellam encistellant encistellar encistellara encistellaran encistellarem encistellaren encistellares encistellareu encistellaria encistellarien encistellaries encistellariva encistellariven encistellarives encistellarà encistellaràs encistellaré encistellaríem encistellaríeu encistellarívem encistellaríveu encistellassen encistellasses encistellassin encistellassis encistellat encistellats encistellau encistellava encistellaven encistellaves encistellavi encistellavo encistelle encistelleguem encistelleguessa encistelleguessen encistelleguesses encistellegueu encistellegués encistelleguéssom encistelleguéssou encistellem encistellen encistelles encistellessa encistellessen encistellesses encistellessi encistellessin encistellessis encistelleu encistelli encistellin encistellis encistello encistellos encistells encistellà encistellàiem encistellàieu encistellàrem encistellàreu encistellàs encistellàssem encistellàsseu encistellàssim encistellàssiu encistellàvem encistellàvets encistellàveu encistellàvom encistellés encistelléssem encistellésseu encistelléssim encistelléssiu encistellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
apetraka
Posar dins d'un cistell.

endossar /en.doˈsa/ /en.doˈsaɾ/ /ən.doˈsa/ /ən.duˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) endossa endossada endossades endossam endossant endossar endossara endossaran endossarem endossaren endossares endossareu endossaria endossarien endossaries endossarà endossaràs endossaré endossaríem endossaríeu endossassen endossasses endossassin endossassis endossat endossats endossau endossava endossaven endossaves endosse endossem endossen endosses endossessen endossesses endossessin endossessis endosseu endossi endossin endossis endosso endossà endossàrem endossàreu endossàs endossàssem endossàsseu endossàssim endossàssiu endossàvem endossàveu endossés endosséssem endossésseu endosséssim endosséssiu endossí endós occ sept val v
apetraka
Posar una peça d’abrigar que cobreixi l’esquena.

enemic /e.neˈmik/ n masc
dovy

enflorar /aɱ.floˈɾa/ /eɱ.fɫoˈɾa/ /eɱ.fɫoˈɾaɾ/ /əɱ.fɫoˈɾa/ /əɱ.fɫuˈɾa/ alg ant bal cent eiv enflor enflora enflorada enflorades enfloraia enfloraien enfloraies enfloram enflorant enflorar enflorara enfloraran enflorarem enfloraren enflorares enflorareu enfloraria enflorarien enfloraries enflorariva enflorariven enflorarives enflorarà enfloraràs enfloraré enfloraríem enfloraríeu enflorarívem enfloraríveu enflorassen enflorasses enflorassin enflorassis enflorat enflorats enflorau enflorava enfloraven enfloraves enfloravi enfloravo enflore enfloreguem enfloreguessa enfloreguessen enfloreguesses enfloregueu enfloregués enfloreguéssom enfloreguéssou enflorem enfloren enflores enfloressa enfloressen enfloresses enfloressi enfloressin enfloressis enfloreu enflori enflorin enfloris enfloro enfloros enflors enflorà enfloràiem enfloràieu enfloràrem enfloràreu enfloràs enfloràssem enfloràsseu enfloràssim enfloràssiu enfloràvem enfloràvets enfloràveu enfloràvom enflorés enfloréssem enflorésseu enfloréssim enfloréssiu enflorí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
voninkazo

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enfoc enfoca enfocada enfocades enfocam enfocant enfocar enfocara enfocaran enfocarem enfocaren enfocares enfocareu enfocaria enfocarien enfocaries enfocarà enfocaràs enfocaré enfocaríem enfocaríeu enfocassen enfocasses enfocassin enfocassis enfocat enfocats enfocau enfocava enfocaven enfocaves enfoco enfocà enfocàrem enfocàreu enfocàs enfocàssem enfocàsseu enfocàssim enfocàssiu enfocàvem enfocàveu enfoque enfoquem enfoquen enfoques enfoquessen enfoquesses enfoquessin enfoquessis enfoqueu enfoqui enfoquin enfoquis enfoqués enfoquéssem enfoquésseu enfoquéssim enfoquéssiu enfoquí occ sept val v
fifantohana
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

engalba /eŋˈɡaɫ.ba/ /əŋˈɡaɫ.βə/ n fem
mibolisatra

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
injeniora

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
agnabo
Cap amunt respecte a terra.

ennegrir /an.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾiɾ/ /ən.nəˈɣɾi/ alg ant bal centr eiv ennegreix ennegreixa ennegreixen ennegreixes ennegreixi ennegreixin ennegreixis ennegreixo ennegreixs ennegresc ennegresca ennegresquen ennegresques ennegresqui ennegresquin ennegresquis ennegria ennegrida ennegrides ennegrien ennegries ennegriguem ennegriguera ennegrigueren ennegrigueres ennegriguessen ennegriguesses ennegriguessin ennegriguessis ennegrigueu ennegrigueva ennegrigueven ennegrigueves ennegrigué ennegriguérem ennegriguéreu ennegrigués ennegriguéssem ennegriguésseu ennegriguéssim ennegriguéssiu ennegriguévem ennegriguéveu ennegrim ennegrint ennegrir ennegrira ennegriran ennegrirem ennegriren ennegrires ennegrireu ennegriria ennegririen ennegriries ennegririva ennegririven ennegririves ennegrirà ennegriràs ennegriré ennegriríem ennegriríeu ennegrirívem ennegriríveu ennegrisc ennegrisca ennegrisco ennegriscos ennegrisquem ennegrisquen ennegrisques ennegrisqueu ennegrissa ennegrissen ennegrisses ennegrissi ennegrissin ennegrissis ennegrist ennegrit ennegrits ennegriu ennegriva ennegriven ennegrives ennegrix ennegrixa ennegrixen ennegrixes ennegrixi ennegrixin ennegrixis ennegrixo ennegrixos ennegrí ennegríem ennegríets ennegríeu ennegrírem ennegríreu ennegrís ennegríscon ennegríssem ennegrísseu ennegríssim ennegríssiu ennegríssom ennegríssou ennegrívem ennegríveu ennegríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ngalingaly

enriostar /en.ri.osˈta/ /en.ri.osˈtaɾ/ /ən.ri.osˈta/ /ən.ri.usˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. enriosta enriostada enriostades enriostant enriostar enriostara enriostaran enriostarem enriostaren enriostares enriostareu enriostaria enriostarien enriostaries enriostarà enriostaràs enriostaré enriostaríem enriostaríeu enriostassen enriostasses enriostat enriostats enriostava enriostaven enriostaves enrioste enriostem enriosten enriostes enriostessen enriostesses enriostessin enriostessis enriosteu enriosti enriostin enriostis enriosto enriostà enriostàrem enriostàreu enriostàssem enriostàsseu enriostàvem enriostàveu enriostés enriostéssem enriostésseu enriostéssim enriostéssiu enriostí occ sept val val (1) v
miedinedina

enrosar /en.roˈza/ /en.roˈzaɾ/ /ən.roˈza/ /ən.ruˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enrosa enrosada enrosades enrosam enrosant enrosar enrosara enrosaran enrosarem enrosaren enrosares enrosareu enrosaria enrosarien enrosaries enrosarà enrosaràs enrosaré enrosaríem enrosaríeu enrosassen enrosasses enrosassin enrosassis enrosat enrosats enrosau enrosava enrosaven enrosaves enrose enrosem enrosen enroses enrosessen enrosesses enrosessin enrosessis enroseu enrosi enrosin enrosis enroso enrosà enrosàrem enrosàreu enrosàs enrosàssem enrosàsseu enrosàssim enrosàssiu enrosàvem enrosàveu enrosés enroséssem enrosésseu enroséssim enroséssiu enrosí enròs occ sept val v
ando

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
entity
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enseny ensenya ensenyada ensenyades ensenyam ensenyant ensenyar ensenyara ensenyaran ensenyarem ensenyaren ensenyares ensenyareu ensenyaria ensenyarien ensenyaries ensenyarà ensenyaràs ensenyaré ensenyaríem ensenyaríeu ensenyassen ensenyasses ensenyassin ensenyassis ensenyat ensenyats ensenyau ensenyava ensenyaven ensenyaves ensenye ensenyem ensenyen ensenyes ensenyessen ensenyesses ensenyessin ensenyessis ensenyeu ensenyi ensenyin ensenyis ensenyo ensenyà ensenyàrem ensenyàreu ensenyàs ensenyàssem ensenyàsseu ensenyàssim ensenyàssiu ensenyàvem ensenyàveu ensenyés ensenyéssem ensenyésseu ensenyéssim ensenyéssiu ensenyí occ sept val v
-asehoy
Instruir, ensinistrar.

ensostrar /an.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾaɾ/ /ən.sosˈtɾa/ /ən.susˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensostr ensostra ensostrada ensostrades ensostram ensostrant ensostrar ensostraran ensostrarem ensostraren ensostrares ensostrareu ensostraria ensostrarien ensostraries ensostrarà ensostraràs ensostraré ensostraríem ensostraríeu ensostrassen ensostrasses ensostrassin ensostrassis ensostrat ensostrats ensostrau ensostrava ensostraven ensostraves ensostre ensostrem ensostren ensostres ensostressen ensostresses ensostressin ensostressis ensostreu ensostri ensostrin ensostris ensostro ensostrà ensostràrem ensostràreu ensostràs ensostràssem ensostràsseu ensostràssim ensostràssiu ensostràvem ensostràveu ensostrés ensostréssem ensostrésseu ensostréssim ensostréssiu ensostrí occ sept v
tafo
Construir el sostre d'un edifici.

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
mahazo
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
entity

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
fidirana
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.
taho
(beisbol) Unitat de joc d'un partit composta per un cicle complet d'un període defensiu i un període ofensiu per a cada equip.

entrebanc /ˌen.tɾeˈbaŋk/ /ˌen.tɾeˈβaŋ/ /ˌən.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈβaŋ/ n masc
sakana

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
tafatafa

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envege envegem envegen enveges envegessen envegesses envegessin envegessis envegeu envegi envegin envegis envegés envegéssem envegésseu envegéssim envegéssiu envegí enveig enveja envejada envejades envejam envejant envejar envejara envejaran envejarem envejaren envejares envejareu envejaria envejarien envejaries envejarà envejaràs envejaré envejaríem envejaríeu envejassen envejasses envejassin envejassis envejat envejats envejau envejava envejaven envejaves envejo envejà envejàrem envejàreu envejàs envejàssem envejàsseu envejàssim envejàssiu envejàvem envejàveu occ sept val v
alona

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ alg ant bal cent eiv enverina enverinada enverinades enverinaia enverinaien enverinaies enverinam enverinant enverinar enverinara enverinaran enverinarem enverinaren enverinares enverinareu enverinaria enverinarien enverinaries enverinariva enverinariven enverinarives enverinarà enverinaràs enverinaré enverinaríem enverinaríeu enverinarívem enverinaríveu enverinassen enverinasses enverinassin enverinassis enverinat enverinats enverinau enverinava enverinaven enverinaves enverinavi enverinavo enverine enverineguem enverineguessa enverineguessen enverineguesses enverinegueu enverinegués enverineguéssom enverineguéssou enverinem enverinen enverines enverinessa enverinessen enverinesses enverinessi enverinessin enverinessis enverineu enverini enverinin enverinis enverino enverinos enverinà enverinàiem enverinàieu enverinàrem enverinàreu enverinàs enverinàssem enverinàsseu enverinàssim enverinàssiu enverinàvem enverinàvets enverinàveu enverinàvom enverinés enverinéssem enverinésseu enverinéssim enverinéssiu enveriní enverín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
poizina

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enyor enyora enyorada enyorades enyoram enyorant enyorar enyorara enyoraran enyorarem enyoraren enyorares enyorareu enyoraria enyorarien enyoraries enyorarà enyoraràs enyoraré enyoraríem enyoraríeu enyorassen enyorasses enyorassin enyorassis enyorat enyorats enyorau enyorava enyoraven enyoraves enyore enyorem enyoren enyores enyoressen enyoresses enyoressin enyoressis enyoreu enyori enyorin enyoris enyoro enyorà enyoràrem enyoràreu enyoràs enyoràssem enyoràsseu enyoràssim enyoràssiu enyoràvem enyoràveu enyorés enyoréssem enyorésseu enyoréssim enyoréssiu enyorí occ sept val v
tanindrazana
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.
(pronominal) Estar disgustat en algun lloc.

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
fidorohana

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemolojia

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
fehibe
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
ekinôksa

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
fitaovana
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
sokina

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
manadala
(informàtica) Defecte de programari que impedeix el funcionament correcte

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ alg ant bal cent eiv eruct eructa eructada eructades eructaia eructaien eructaies eructam eructant eructar eructara eructaran eructarem eructaren eructares eructareu eructaria eructarien eructaries eructariva eructariven eructarives eructarà eructaràs eructaré eructaríem eructaríeu eructarívem eructaríveu eructassen eructasses eructassin eructassis eructat eructats eructau eructava eructaven eructaves eructavi eructavo eructe eructeguem eructeguessa eructeguessen eructeguesses eructegueu eructegués eructeguéssom eructeguéssou eructem eructen eructes eructessa eructessen eructesses eructessi eructessin eructessis eructeu eructi eructin eructis eructo eructos eructs eructà eructàiem eructàieu eructàrem eructàreu eructàs eructàssem eructàsseu eructàssim eructàssiu eructàvem eructàvets eructàveu eructàvom eructés eructéssem eructésseu eructéssim eructéssiu eructí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
solavady

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
fanday

esblaimar /az.βɫajˈma/ /ez.bɫajˈmaɾ/ /ez.βɫajˈma/ /əz.bɫəjˈma/ alg ant bal cent eiv esblaim esblaima esblaimada esblaimades esblaimaia esblaimaien esblaimaies esblaimam esblaimant esblaimar esblaimara esblaimaran esblaimarem esblaimaren esblaimares esblaimareu esblaimaria esblaimarien esblaimaries esblaimariva esblaimariven esblaimarives esblaimarà esblaimaràs esblaimaré esblaimaríem esblaimaríeu esblaimarívem esblaimaríveu esblaimassen esblaimasses esblaimassin esblaimassis esblaimat esblaimats esblaimau esblaimava esblaimaven esblaimaves esblaimavi esblaimavo esblaime esblaimeguem esblaimeguessa esblaimeguessen esblaimeguesses esblaimegueu esblaimegués esblaimeguéssom esblaimeguéssou esblaimem esblaimen esblaimes esblaimessa esblaimessen esblaimesses esblaimessi esblaimessin esblaimessis esblaimeu esblaimi esblaimin esblaimis esblaimo esblaimos esblaims esblaimà esblaimàiem esblaimàieu esblaimàrem esblaimàreu esblaimàs esblaimàssem esblaimàsseu esblaimàssim esblaimàssiu esblaimàvem esblaimàvets esblaimàveu esblaimàvom esblaimés esblaiméssem esblaimésseu esblaiméssim esblaiméssiu esblaimí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fotsy

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
vakiraoka

esbraonar /ez.bɾa.oˈnaɾ/ /ez.βɾa.oˈna/ /əz.bɾə.oˈna/ /əz.bɾə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbraon esbraona esbraonada esbraonades esbraonam esbraonant esbraonar esbraonara esbraonaran esbraonarem esbraonaren esbraonares esbraonareu esbraonaria esbraonarien esbraonaries esbraonarà esbraonaràs esbraonaré esbraonaríem esbraonaríeu esbraonassen esbraonasses esbraonassin esbraonassis esbraonat esbraonats esbraonau esbraonava esbraonaven esbraonaves esbraone esbraonem esbraonen esbraones esbraonessen esbraonesses esbraonessin esbraonessis esbraoneu esbraoni esbraonin esbraonis esbraono esbraonà esbraonàrem esbraonàreu esbraonàs esbraonàssem esbraonàsseu esbraonàssim esbraonàssiu esbraonàvem esbraonàveu esbraonés esbraonéssem esbraonésseu esbraonéssim esbraonéssiu esbraoní occ val v
manalemy
Fer perdre el vigor, la força.

escacs /esˈkaks/ n masc
eseka
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
tohatra
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escalf escalfa escalfada escalfades escalfam escalfant escalfar escalfara escalfaran escalfarem escalfaren escalfares escalfareu escalfaria escalfarien escalfaries escalfarà escalfaràs escalfaré escalfaríem escalfaríeu escalfassen escalfasses escalfassin escalfassis escalfat escalfats escalfau escalfava escalfaven escalfaves escalfe escalfem escalfen escalfes escalfessen escalfesses escalfessin escalfessis escalfeu escalfi escalfin escalfis escalfo escalfà escalfàrem escalfàreu escalfàs escalfàssem escalfàsseu escalfàssim escalfàssiu escalfàvem escalfàveu escalfés escalféssem escalfésseu escalféssim escalféssiu escalfí occ sept val v
mafana
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
borera

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
borera

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
dorehitra

escarnidor /as.kar.niˈðo/ /es.kar.niˈðo/ /es.kaɾ.niˈðoɾ/ /əs.kər.niˈðo/ adj masc
fetika

esclau /esˈkɫaw/ n masc
andevo
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.
Persona subjecta als seus desitjos, vicis i passions desordenades.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
sekoly
Col·legi, establiment per aprendre.

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
sekoly

escolaritat n fem
taom-pianarana

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
mihaino

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
borosin-trano famafa
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escomesa /es.koˈme.za/ /əs.koˈmə.zə/ /əs.kuˈmɛ.zə/ n fem
manandrana

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
hefy maingoka

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
mpanoratra

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
manoratra

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
ampinga
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
seza
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
fiangonana
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esguardar /ez.ɣwarˈða/ /ez.ɣwaɾˈða/ /ez.ɣwaɾˈðaɾ/ alg ant bal cent eiv esguard esguarda esguardada esguardades esguardaia esguardaien esguardaies esguardam esguardant esguardar esguardara esguardaran esguardarem esguardaren esguardares esguardareu esguardaria esguardarien esguardaries esguardariva esguardariven esguardarives esguardarà esguardaràs esguardaré esguardaríem esguardaríeu esguardarívem esguardaríveu esguardassen esguardasses esguardassin esguardassis esguardat esguardats esguardau esguardava esguardaven esguardaves esguardavi esguardavo esguarde esguardeguem esguardeguessa esguardeguessen esguardeguesses esguardegueu esguardegués esguardeguéssom esguardeguéssou esguardem esguarden esguardes esguardessa esguardessen esguardesses esguardessi esguardessin esguardessis esguardeu esguardi esguardin esguardis esguardo esguardos esguards esguardà esguardàiem esguardàieu esguardàrem esguardàreu esguardàs esguardàssem esguardàsseu esguardàssim esguardàssiu esguardàvem esguardàvets esguardàveu esguardàvom esguardés esguardéssem esguardésseu esguardéssim esguardéssiu esguardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mijery

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
sakafo maraina
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmorz esmorza esmorzada esmorzades esmorzam esmorzant esmorzar esmorzara esmorzaran esmorzarem esmorzaren esmorzares esmorzareu esmorzaria esmorzarien esmorzaries esmorzarà esmorzaràs esmorzaré esmorzaríem esmorzaríeu esmorzassen esmorzasses esmorzassin esmorzassis esmorzat esmorzats esmorzau esmorzava esmorzaven esmorzaves esmorze esmorzem esmorzen esmorzes esmorzessen esmorzesses esmorzessin esmorzessis esmorzeu esmorzi esmorzin esmorzis esmorzo esmorzà esmorzàrem esmorzàreu esmorzàs esmorzàssem esmorzàsseu esmorzàssim esmorzàssiu esmorzàvem esmorzàveu esmorzés esmorzéssem esmorzésseu esmorzéssim esmorzéssiu esmorzí occ sept val v
sakafo maraina
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
elanelana
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espanyar /as.paˈɲa/ /es.paˈɲa/ /es.paˈɲaɾ/ /əs.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espany espanya espanyada espanyades espanyam espanyant espanyar espanyara espanyaran espanyarem espanyaren espanyares espanyareu espanyaria espanyarien espanyaries espanyarà espanyaràs espanyaré espanyaríem espanyaríeu espanyassen espanyasses espanyassin espanyassis espanyat espanyats espanyau espanyava espanyaven espanyaves espanye espanyem espanyen espanyes espanyessen espanyesses espanyessin espanyessis espanyeu espanyi espanyin espanyis espanyo espanyà espanyàrem espanyàreu espanyàs espanyàssem espanyàsseu espanyàssim espanyàssiu espanyàvem espanyàveu espanyés espanyéssem espanyésseu espanyéssim espanyéssiu espanyí occ sept val v
mahatonga

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
fiteny espaniola
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
fiteny espaniola
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
antsifotsy
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
soroka

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
labozia

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
manantena

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
miandry
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
mitsikilo

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espia espiada espiades espiam espiant espiar espiara espiaran espiarem espiaren espiares espiareu espiaria espiarien espiaries espiarà espiaràs espiaré espiaríem espiaríeu espiassen espiasses espiassin espiassis espiat espiats espiau espiava espiaven espiaves espie espiem espien espies espiessen espiesses espiessin espiessis espieu espii espio espià espiàrem espiàreu espiàs espiàssem espiàsseu espiàssim espiàssiu espiàvem espiàveu espiés espiéssem espiésseu espiéssim espiéssiu espií espiï espiïn espiïs occ sept val v
mitsikilo

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
sofina

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
lalada

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
ara-panahy
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualitat /es.pi.ɾi.tu.a.ɫiˈtat/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
ara-panahy

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
vorompotsy

espolsar /as.poɫˈsa/ /es.poɫˈsa/ /es.poɫˈsaɾ/ /əs.poɫˈsa/ /əs.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espols espolsa espolsada espolsades espolsam espolsant espolsar espolsara espolsaran espolsarem espolsaren espolsares espolsareu espolsaria espolsarien espolsaries espolsarà espolsaràs espolsaré espolsaríem espolsaríeu espolsassen espolsasses espolsassin espolsassis espolsat espolsats espolsau espolsava espolsaven espolsaves espolse espolsem espolsen espolses espolsessen espolsesses espolsessin espolsessis espolseu espolsi espolsin espolsis espolso espolsà espolsàrem espolsàreu espolsàs espolsàssem espolsàsseu espolsàssim espolsàssiu espolsàvem espolsàveu espolsés espolséssem espolsésseu espolséssim espolséssiu espolsí occ sept val v
jomoka
Treure la pols picant o fregant.

esponera /es.poˈne.ɾa/ /əs.poˈne.ɾə/ /əs.puˈne.ɾə/ n fem
elatra

esport /esˈpɔɾt/ n masc
fanatanjahan-tena

esposa /esˈpɔ.za/ /esˈpɔ.zɔ/ n fem
andefimandry

esprémer /asˈpɾe.me/ /esˈpɾe.me/ /esˈpɾe.meɾ/ /əsˈpɾe.mə/ bal eiv esprem esprema espremem espremen esprement espremera espremeran espremerem espremeren espremeres espremereu espremeria espremerien espremeries espremerà espremeràs espremeré espremeríem espremeríeu espremes espremessen espremesses espremessin espremessis espremeu espremi espremia espremien espremies espremin espremis espremo esprems espremuda espremudes espremut espremuts espremé espremérem espreméreu espremés espreméssem espremésseu espreméssim espreméssiu espremí espremíem espremíeu esprémer occ sept v.cent val v
fia

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
bika

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
taolana
Conjunt dels ossos d'un animal, en especial els de les persones.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
lamosina

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
ankavia
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
ankavia

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
mavo
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquitllar /es.kiʎˈʎa/ /es.kiˈʎa/ /es.kiˈʎaɾ/ /əs.kiʎˈʎa/ /əs.kiˈʎa/ alg ant bal cent eiv esquitll esquitlla esquitllada esquitllades esquitllaia esquitllaien esquitllaies esquitllam esquitllant esquitllar esquitllara esquitllaran esquitllarem esquitllaren esquitllares esquitllareu esquitllaria esquitllarien esquitllaries esquitllariva esquitllariven esquitllarives esquitllarà esquitllaràs esquitllaré esquitllaríem esquitllaríeu esquitllarívem esquitllaríveu esquitllassen esquitllasses esquitllassin esquitllassis esquitllat esquitllats esquitllau esquitllava esquitllaven esquitllaves esquitllavi esquitllavo esquitlle esquitlleguem esquitlleguessa esquitlleguessen esquitlleguesses esquitllegueu esquitllegués esquitlleguéssom esquitlleguéssou esquitllem esquitllen esquitlles esquitllessa esquitllessen esquitllesses esquitllessi esquitllessin esquitllessis esquitlleu esquitlli esquitllin esquitllis esquitllo esquitllos esquitlls esquitllà esquitllàiem esquitllàieu esquitllàrem esquitllàreu esquitllàs esquitllàssem esquitllàsseu esquitllàssim esquitllàssiu esquitllàvem esquitllàvets esquitllàveu esquitllàvom esquitllés esquitlléssem esquitllésseu esquitlléssim esquitlléssiu esquitllí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mibolisatra
Donar un cop a les ametlles per separar la clofolla del fruit.
Lliscar alguna cosa dels dits quan estava sent col·locada.
Marxar procurant de no ser vist.

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
aretin-tsaina

est n masc
atsinanana

estació /es.ta.siˈo/ n fem
tonontaona
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
fisolokiana

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ alg ant bal cent eiv estaf estafa estafada estafades estafaia estafaien estafaies estafam estafant estafar estafara estafaran estafarem estafaren estafares estafareu estafaria estafarien estafaries estafariva estafariven estafarives estafarà estafaràs estafaré estafaríem estafaríeu estafarívem estafaríveu estafassen estafasses estafassin estafassis estafat estafats estafau estafava estafaven estafaves estafavi estafavo estafe estafeguem estafeguessa estafeguessen estafeguesses estafegueu estafegués estafeguéssom estafeguéssou estafem estafen estafes estafessa estafessen estafesses estafessi estafessin estafessis estafeu estafi estafin estafis estafo estafos estafs estafà estafàiem estafàieu estafàrem estafàreu estafàs estafàssem estafàsseu estafàssim estafàssiu estafàvem estafàvets estafàveu estafàvom estafés estaféssem estafésseu estaféssim estaféssiu estafí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
misoloky
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
dobo
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
firapotsy
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
kintana
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.
papango
Joguina voladora que s'eleva per la força del vent i que consta d'un centre i opcionalment d'una cua.

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv estell estella estellada estellades estellaia estellaien estellaies estellam estellant estellar estellara estellaran estellarem estellaren estellares estellareu estellaria estellarien estellaries estellariva estellariven estellarives estellarà estellaràs estellaré estellaríem estellaríeu estellarívem estellaríveu estellassen estellasses estellassin estellassis estellat estellats estellau estellava estellaven estellaves estellavi estellavo estelle estelleguem estelleguessa estelleguessen estelleguesses estellegueu estellegués estelleguéssom estelleguéssou estellem estellen estelles estellessa estellessen estellesses estellessi estellessin estellessis estelleu estelli estellin estellis estello estellos estells estellà estellàiem estellàieu estellàrem estellàreu estellàs estellàssem estellàsseu estellàssim estellàssiu estellàvem estellàvets estellàveu estellàvom estellés estelléssem estellésseu estelléssim estelléssiu estellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mamaky
D'alguna cosa fer-ne estelles.

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
mankafy
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
mitia
(especialment) Amar.

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
fahavaratra

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ alg bal eiv estiuege estiuegem estiuegen estiueges estiuegessen estiuegesses estiuegessin estiuegessis estiuegeu estiuegi estiuegin estiuegis estiuegés estiuegéssem estiuegésseu estiuegéssim estiuegéssiu estiuegí estiueig estiueja estiuejada estiuejades estiuejam estiuejant estiuejar estiuejara estiuejaran estiuejarem estiuejaren estiuejares estiuejareu estiuejaria estiuejarien estiuejaries estiuejarà estiuejaràs estiuejaré estiuejaríem estiuejaríeu estiuejassen estiuejasses estiuejassin estiuejassis estiuejat estiuejats estiuejau estiuejava estiuejaven estiuejaves estiuejo estiuejà estiuejàrem estiuejàreu estiuejàs estiuejàssem estiuejàsseu estiuejàssim estiuejàssiu estiuejàvem estiuejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
fahavaratra

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
tranga

estorar /as.toˈɾaɾ/ /es.toˈɾa/ /es.toˈɾaɾ/ /əs.toˈɾa/ /əs.tuˈɾa/ alg ant bal cent eiv estor estora estorada estorades estoraia estoraien estoraies estoram estorant estorar estorara estoraran estorarem estoraren estorares estorareu estoraria estorarien estoraries estorariva estorariven estorarives estorarà estoraràs estoraré estoraríem estoraríeu estorarívem estoraríveu estorassen estorasses estorassin estorassis estorat estorats estorau estorava estoraven estoraves estoravi estoravo estore estoreguem estoreguessa estoreguessen estoreguesses estoregueu estoregués estoreguéssom estoreguéssou estorem estoren estores estoressa estoressen estoresses estoressi estoressin estoressis estoreu estori estorin estoris estoro estoros estors estorà estoràiem estoràieu estoràrem estoràreu estoràs estoràssem estoràsseu estoràssim estoràssiu estoràvem estoràvets estoràveu estoràvom estorés estoréssem estorésseu estoréssim estoréssiu estorí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
karipetra

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
vahiny
Que és d'un altre país.

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
hafahafa
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
kintana
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
vinany

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estudia estudiada estudiades estudiam estudiant estudiar estudiara estudiaran estudiarem estudiaren estudiares estudiareu estudiaria estudiarien estudiaries estudiarà estudiaràs estudiaré estudiaríem estudiaríeu estudiassen estudiasses estudiassin estudiassis estudiat estudiats estudiau estudiava estudiaven estudiaves estudie estudiem estudien estudies estudiessen estudiesses estudiessin estudiessis estudieu estudii estudio estudià estudiàrem estudiàreu estudiàs estudiàssem estudiàsseu estudiàssim estudiàssiu estudiàvem estudiàveu estudiés estudiéssem estudiésseu estudiéssim estudiéssiu estudií estudiï estudiïn estudiïs occ sept val v
mianatra
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
sary vongana

estómac /esˈto.mak/ n masc
vavony

esvair /az.βaˈi/ /az.βaˈiɾ/ /ez.vaˈiɾ/ /ez.βaˈi/ /əz.bəˈi/ /əz.vəˈi/ bal esvaeix esvaeixen esvaeixes esvaeixi esvaeixin esvaeixis esvaeixo esvaesc esvaesqui esvaesquin esvaesquis esvaint esvair esvairan esvairem esvaireu esvairia esvairien esvairies esvairà esvairàs esvairé esvairíem esvairíeu esvaí esvaíem esvaíeu esvaírem esvaíreu esvaís esvaíssem esvaísseu esvaíssim esvaíssiu esvaïa esvaïda esvaïdes esvaïen esvaïes esvaïguem esvaïgueu esvaïm esvaïra esvaïren esvaïres esvaïsc esvaïsca esvaïsquen esvaïsques esvaïssen esvaïsses esvaïssin esvaïssis esvaït esvaïts esvaïu esvaïx esvaïxen esvaïxes esvaïxo n-occ occ sept val v
faharesena
Desfer l’enemic.

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
mandrakizay

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etimolojia

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
filazantsara

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ bal extragueren extragueres extraguessen extraguesses extraguessin extraguessis extragué extraguérem extraguéreu extragués extraguéssem extraguésseu extraguéssim extraguéssiu extraguí extraiem extraient extraieu extrauran extraurem extraureu extrauria extraurien extrauries extraurà extrauràs extrauré extrauríem extrauríeu extrec extrega extreguem extreguen extregues extregueu extregui extreguin extreguis extreia extreien extreies extreim extreis extret extreta extretes extrets extreu extreuen extreure extreus extrèiem extrèieu v
fia

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
rezimanta
Conjunt organitzat de soldats.

fai /ˈfaj/ n masc
hady

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
zipo
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
hady
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fam n fem
noana

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
fihavanana

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
antsanga
Barreja d'aigua i terra.

far n masc
fara
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
farao Farao
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farina /faˈɾi.na/ n fem
koba

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
famoaham-panafody

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
vizaka

faust /ˈfawst/ adj masc
faly

faç /ˈfas/ n fem
tarehy

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
finoana

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
fanaviana

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
febroary
Segon mes de l'any.

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
asa
Lloc de treball ofert per una empresa.

feliç /feˈɫis/ felices adj
faly
Que sent felicitat.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
vadin-tsaikiro
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminisma

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
bozaka maina
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
Farratge assecat per fenificació.

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
fisehoana

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
manao
Portar a terme una acció.
(comodí) Amb un pronom, expressar un altre verb implícit o que hom no el vol repetir.

fer llengotes v
mangaron-dela

fer pressió v
fia

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
fery
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferrar /feˈra/ /feˈraɾ/ /fəˈra/ alg ant bal cent eiv ferr ferra ferrada ferrades ferraia ferraien ferraies ferram ferrant ferrar ferrara ferraran ferrarem ferraren ferrares ferrareu ferraria ferrarien ferraries ferrariva ferrariven ferrarives ferrarà ferraràs ferraré ferraríem ferraríeu ferrarívem ferraríveu ferrassen ferrasses ferrassin ferrassis ferrat ferrats ferrau ferrava ferraven ferraves ferravi ferravo ferre ferreguem ferreguessa ferreguessen ferreguesses ferregueu ferregués ferreguéssom ferreguéssou ferrem ferren ferres ferressa ferressen ferresses ferressi ferressin ferressis ferreu ferri ferrin ferris ferro ferros ferrs ferrà ferràiem ferràieu ferràrem ferràreu ferràs ferràssem ferràsseu ferràssim ferràssiu ferràvem ferràvets ferràveu ferràvom ferrés ferréssem ferrésseu ferréssim ferréssiu ferrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kiraru
Posar ferradures a un animal de peu rodó.

ferreny /feˈreɲ/ /fəˈrəɲ/ /fəˈrɛɲ/ adj masc
maozatra

ferri /ˈfɛ.ri/ fèrria adj masc
vy

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
vy

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
fety
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festejar /fes.teˈd͡ʒa/ /fes.teˈd͡ʒaɾ/ /fes.teˈʒa/ /fəs.təˈd͡ʒa/ /fəs.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) festege festegem festegen festeges festegessen festegesses festegessin festegessis festegeu festegi festegin festegis festegés festegéssem festegésseu festegéssim festegéssiu festegí festeig festeja festejada festejades festejam festejant festejar festejara festejaran festejarem festejaren festejares festejareu festejaria festejarien festejaries festejarà festejaràs festejaré festejaríem festejaríeu festejassen festejasses festejassin festejassis festejat festejats festejau festejava festejaven festejaves festejo festejà festejàrem festejàreu festejàs festejàssem festejàsseu festejàssim festejàssiu festejàvem festejàveu occ sept val v
mivoaka
Mantenir una relació sentimental prèvia al casament.

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
fety
Festa solemne, especialment religiosa.

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
aty
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetiller /fe.tiˈʎe/ /fe.tiˈʎeɾ/ /fə.tiˈʎe/ n masc
mpamosavy

fi fina fins adj masc
manify
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n fem
farany
Lloc on s'acaba una cosa.

fi n masc
tigetra
Objectiu, finalitat o motivació.

ficar /fiˈka/ /fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fic fica ficada ficades ficam ficant ficar ficara ficaran ficarem ficaren ficares ficareu ficaria ficarien ficaries ficarà ficaràs ficaré ficaríem ficaríeu ficassen ficasses ficassin ficassis ficat ficats ficau ficava ficaven ficaves fico ficà ficàrem ficàreu ficàs ficàssem ficàsseu ficàssim ficàssiu ficàvem ficàveu fique fiquem fiquen fiques fiquessen fiquesses fiquessin fiquessis fiqueu fiqui fiquin fiquis fiqués fiquéssem fiquésseu fiquéssim fiquéssiu fiquí occ sept val v
apetraka

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
amontana
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
zanakalahy

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
zazavavy

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filosofia

final /fiˈnaɫ/ n masc
fara
fi, última part d'alguna cosa

finalitat /fi.na.ɫiˈtat/ /fi.nə.ɫiˈtat/ n fem
antony

finca /ˈfiŋ.ka/ /ˈfiŋ.kə/ n fem
fananana

finestra /fiˈnes.tɾa/ /fiˈnes.tɾə/ /fiˈnɛs.tɾa/ /fiˈnɛs.tɾə/ n fem
varavarana varavarankely

fins preposition
ambaraka

fitxar /fiˈt͡ʃa/ /fiˈt͡ʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fitx fitxa fitxada fitxades fitxam fitxant fitxar fitxara fitxaran fitxarem fitxaren fitxares fitxareu fitxaria fitxarien fitxaries fitxarà fitxaràs fitxaré fitxaríem fitxaríeu fitxassen fitxasses fitxassin fitxassis fitxat fitxats fitxau fitxava fitxaven fitxaves fitxe fitxem fitxen fitxes fitxessen fitxesses fitxessin fitxessis fitxeu fitxi fitxin fitxis fitxo fitxà fitxàrem fitxàreu fitxàs fitxàssem fitxàsseu fitxàssim fitxàssiu fitxàvem fitxàveu fitxés fitxéssem fitxésseu fitxéssim fitxéssiu fitxí occ sept val v
famantarana
(transitiu) Contractar un jugador amb fitxa federativa.
famantaranandro
(intransitiu) Enregistrar un treballador l'hora de la seva arribada al lloc de treball.

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
lelàfo

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
sodina

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
voninkazo

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ n masc
renirano
Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

foc n masc
afo
Quelcom que crema, que produeix combustió.

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
fifantohana
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
angano

foll /ˈfoʎ/ adj masc
adala

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) foll folla follada follades follam follant follar follara follaran follarem follaren follares follareu follaria follarien follaries follarà follaràs follaré follaríem follaríeu follassen follasses follassin follassis follat follats follau follava follaven follaves folle follem follen folles follessen follesses follessin follessis folleu folli follin follis follo follà follàrem follàreu follàs follàssem follàsseu follàssim follàssiu follàvem follàveu follés folléssem follésseu folléssim folléssiu follí occ sept val v
milely
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
holatra

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
loharano
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
vahiny

forest /foˈɾest/ /fuˈɾest/ n fem
ala
(literari) Boscúria, selva.
(dret) Terreny no cultivat sotmès a l’administració pública.

forestal /fo.ɾesˈtaɫ/ /fo.ɾəsˈtaɫ/ /fu.ɾəsˈtaɫ/ adj
ala

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
foromazy fromàzy

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
vitsika

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
varafasy
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

forn n masc
fivarota-mofo
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
hery
Qualitat d'ésser fort en sentit espiritual o moral.

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
vintana
Sort, particularment quan és bona.

forà /foˈɾa/ /fuˈɾa/ adj masc
vahiny

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
mahatonga

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ alg ant bal cent eiv force forceguem forceguessa forceguessen forceguesses forcegueu forcegués forceguéssom forceguéssou forcem forcen forces forcessa forcessen forcesses forcessi forcessin forcessis forceu forci forcin forcis forcés forcéssem forcésseu forcéssim forcéssiu forcí forç força forçada forçades forçaia forçaien forçaies forçam forçant forçar forçara forçaran forçarem forçaren forçares forçareu forçaria forçarien forçaries forçariva forçariven forçarives forçarà forçaràs forçaré forçaríem forçaríeu forçarívem forçaríveu forçassen forçasses forçassin forçassis forçat forçats forçau forçava forçaven forçaves forçavi forçavo forço forços forçà forçàiem forçàieu forçàrem forçàreu forçàs forçàssem forçàsseu forçàssim forçàssiu forçàvem forçàvets forçàveu forçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mahatonga

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
ny maìzina

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ bal fot fota fotem foten fotent fotera foteren foteres fotes fotessen fotesses fotessin fotessis foteu foti fotia fotien foties fotin fotis foto fotran fotre fotrem fotreu fotria fotrien fotries fotrà fotràs fotré fotríem fotríeu fots fotuda fotudes fotut fotuts foté fotérem fotéreu fotés fotéssem fotésseu fotéssim fotéssiu fotí fotíem fotíeu occ sept val v
milely
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.
manadala
(col·loquial, transitiu) Molestar, perjudicar, danyar, voler-li mal, a algú.

fotut /foˈtut/ /fuˈtut/ adj masc
potika
(col·loquial) Que es troba en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Que deixa en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Anteposat al nom, hostil, menyspreatiu, desplaent.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
voan-kazavana

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
fiteny frantsay
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
fiteny frantsay
(gentilici) Individu natural de França.
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franquejar /fɾaŋ.keˈd͡ʒa/ /fɾaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /fɾaŋ.keˈʒa/ /fɾəŋ.kəˈd͡ʒa/ /fɾəŋ.kəˈʒa/ alg bal eiv franquege franquegem franquegen franqueges franquegessen franquegesses franquegessin franquegessis franquegeu franquegi franquegin franquegis franquegés franquegéssem franquegésseu franquegéssim franquegéssiu franquegí franqueig franqueja franquejada franquejades franquejam franquejant franquejar franquejara franquejaran franquejarem franquejaren franquejares franquejareu franquejaria franquejarien franquejaries franquejarà franquejaràs franquejaré franquejaríem franquejaríeu franquejassen franquejasses franquejassin franquejassis franquejat franquejats franquejau franquejava franquejaven franquejaves franquejo franquejà franquejàrem franquejàreu franquejàs franquejàssem franquejàsseu franquejàssim franquejàssiu franquejàvem franquejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
vokovoko
Pagar el cost de l'enviament d'una carta o un paquet.
Alliberar del pagament de taxes.
Anar més enllà d'un obstacle.
Tractar algú amb franquesa.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
manara
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
manara
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

freqüentar /fɾe.kwenˈta/ /fɾe.kwenˈtaɾ/ /fɾə.kwənˈta/ alg ant bal cent eiv freqüent freqüenta freqüentada freqüentades freqüentaia freqüentaien freqüentaies freqüentam freqüentant freqüentar freqüentara freqüentaran freqüentarem freqüentaren freqüentares freqüentareu freqüentaria freqüentarien freqüentaries freqüentariva freqüentariven freqüentarives freqüentarà freqüentaràs freqüentaré freqüentaríem freqüentaríeu freqüentarívem freqüentaríveu freqüentassen freqüentasses freqüentassin freqüentassis freqüentat freqüentats freqüentau freqüentava freqüentaven freqüentaves freqüentavi freqüentavo freqüente freqüenteguem freqüenteguessa freqüenteguessen freqüenteguesses freqüentegueu freqüentegués freqüenteguéssom freqüenteguéssou freqüentem freqüenten freqüentes freqüentessa freqüentessen freqüentesses freqüentessi freqüentessin freqüentessis freqüenteu freqüenti freqüentin freqüentis freqüento freqüentos freqüents freqüentà freqüentàiem freqüentàieu freqüentàrem freqüentàreu freqüentàs freqüentàssem freqüentàsseu freqüentàssim freqüentàssiu freqüentàvem freqüentàvets freqüentàveu freqüentàvom freqüentés freqüentéssem freqüentésseu freqüentéssim freqüentéssiu freqüentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mitsidika

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
hatetika

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
frizidera
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
betro andrina
Part de la cara per sobre dels ulls

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
amborodao
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

fruit n masc
voankazo
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
voankazo
Fruit mengívol.

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
fikapohana
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ alg bal fugen fuges fugi fugia fugida fugides fugien fugies fugiguem fugigueu fugim fugin fugint fugir fugira fugiran fugirem fugiren fugires fugireu fugiria fugirien fugiries fugirà fugiràs fugiré fugiríem fugiríeu fugis fugissen fugisses fugissin fugissis fugit fugits fugiu fugí fugíem fugíeu fugírem fugíreu fugís fugíssem fugísseu fugíssim fugíssiu fuig fuit fuita fuites fuits fuja fujo occ sept val v
fihitra
Transcórrer ràpidament.

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
ravina

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
ravina ravinkazo
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.

fum n masc
setroka
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fum fuma fumada fumades fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fume fumem fumen fumes fumessen fumesses fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumà fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàveu fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí occ sept val v
setroka

fusta /ˈfus.ta/ n fem
hazo
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
kitra

futbolístic /fub.boˈɫis.tik/ /fub.buˈɫis.tik/ /fud.boˈɫis.tik/ adj masc
kitra

fàcil adj
maivana
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
zava-mahadomelona

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
saiky

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ adj
maventy
(anteposat) Notable, gentil.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ n masc
voalohany
(teatre, cinema) Actor que representa un dels personatges principals, especialment jove i obsequiós amb les dones.

gall n masc
akoho lahy
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gall dindi n masc
vorontsiloza

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ alg ant bal cent eiv galvanitz galvanitza galvanitzada galvanitzades galvanitzaia galvanitzaien galvanitzaies galvanitzam galvanitzant galvanitzar galvanitzara galvanitzaran galvanitzarem galvanitzaren galvanitzares galvanitzareu galvanitzaria galvanitzarien galvanitzaries galvanitzariva galvanitzariven galvanitzarives galvanitzarà galvanitzaràs galvanitzaré galvanitzaríem galvanitzaríeu galvanitzarívem galvanitzaríveu galvanitzassen galvanitzasses galvanitzassin galvanitzassis galvanitzat galvanitzats galvanitzau galvanitzava galvanitzaven galvanitzaves galvanitzavi galvanitzavo galvanitze galvanitzeguem galvanitzeguessa galvanitzeguessen galvanitzeguesses galvanitzegueu galvanitzegués galvanitzeguéssom galvanitzeguéssou galvanitzem galvanitzen galvanitzes galvanitzessa galvanitzessen galvanitzesses galvanitzessi galvanitzessin galvanitzessis galvanitzeu galvanitzi galvanitzin galvanitzis galvanitzo galvanitzos galvanitzs galvanitzà galvanitzàiem galvanitzàieu galvanitzàrem galvanitzàreu galvanitzàs galvanitzàssem galvanitzàsseu galvanitzàssim galvanitzàssiu galvanitzàvem galvanitzàvets galvanitzàveu galvanitzàvom galvanitzés galvanitzéssem galvanitzésseu galvanitzéssim galvanitzéssiu galvanitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vary

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
vondron-kintana

gana n fem
noana
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
kamo
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ n masc
kamo
Persona mancada de ganes de treballar o de fer cap esforç.

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
antsy
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
paingotra
Peça de metall plegada que es fa servir per subjectar cabells.

garró /ɡaˈro/ /ɡəˈro/ n masc
soroka
Genoll del porc.

gas n masc
gaza
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
tobin-dasantsy

gat n masc
saka piso
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gata /ˈga.tə/ n fem
saka

gatinada /ɡa.tiˈna.ða/ n fem
ankolany

gavatx /ɡaˈvat͡ʃ/ /ɡaˈβat͡ʃ/ /ɡəˈvat͡ʃ/ /ɡəˈβat͡ʃ/ adj masc
sahona
(pejoratiu) francès

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
ranomandry
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
ranomandry
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
toreo

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
janoary
Primer mes de l'any.

generitzar /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) generitz generitza generitzada generitzades generitzam generitzant generitzar generitzara generitzaran generitzarem generitzaren generitzares generitzareu generitzaria generitzarien generitzaries generitzarà generitzaràs generitzaré generitzaríem generitzaríeu generitzassen generitzasses generitzassin generitzassis generitzat generitzats generitzau generitzava generitzaven generitzaves generitze generitzem generitzen generitzes generitzessen generitzesses generitzessin generitzessis generitzeu generitzi generitzin generitzis generitzo generitzà generitzàrem generitzàreu generitzàs generitzàssem generitzàsseu generitzàssim generitzàssiu generitzàvem generitzàveu generitzés generitzéssem generitzésseu generitzéssim generitzéssiu generitzí occ val v
karazana

genitor /d͡ʒe.niˈto/ /d͡ʒe.niˈtoɾ/ /ʒə.niˈto/ n masc
ada

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
akanjo-nify

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
lohalika
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
olona

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
jeolojia
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
jeômetria

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
anabavy zoky vavy
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
anadahy rahalahy
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
alema
Habitant de l'antiga Germània

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
ahitra

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
tanamasoandro

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
jirafa
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
mihodina
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
voan'oaka

goig /ˈɡɔt͡ʃ/ n masc
fifaliana
Emoció que resulta d'allò que es posseeix, es desitja o complau.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
tenda
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golejada /ɡo.ɫeˈd͡ʒa.ða/ /ɡo.ɫeˈʒa.ða/ /ɡo.ɫəˈd͡ʒa.ðə/ /ɡu.ɫəˈʒa.ðə/ n fem
baoritra

gos n masc
alika
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
governemanta
Òrgan que té el poder d'un territori.

governament /ɡo.veɾ.naˈment/ /ɡo.vəɾ.nəˈment/ /ɡo.βer.naˈmen/ /ɡo.βeɾ.naˈmen/ /ɡu.vər.nəˈmen/ /ɡu.βər.nəˈmen/ n masc
governemanta

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
fitsipi-pitenenana

gran adj
maventy
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.
D'edat avançada, que excedeix un límit de creixença o maduresa.

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
sahona
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

greda /ˈɡɾe.ða/ /ˈɡɾə.ðə/ /ˈɡɾɛ.ðə/ n fem
feta

green /ˈɡɾin/ n masc
maitso

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
valala
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

gripau n masc
sabakaka

gris adj masc
mavo
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

groc groga adj masc
mavo vony
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
vony mavo
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

grossesa /ɡɾoˈse.za/ /ɡɾoˈsə.zə/ /ɡɾuˈsɛ.zə/ n fem
fitondrana vohoka
Senyals visibles d’embaràs amb una panxa grossa.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
misaotra
Expressió per a manifestar agraïment.

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ alg ant bal cent eiv guait guaita guaitada guaitades guaitaia guaitaien guaitaies guaitam guaitant guaitar guaitara guaitaran guaitarem guaitaren guaitares guaitareu guaitaria guaitarien guaitaries guaitariva guaitariven guaitarives guaitarà guaitaràs guaitaré guaitaríem guaitaríeu guaitarívem guaitaríveu guaitassen guaitasses guaitassin guaitassis guaitat guaitats guaitau guaitava guaitaven guaitaves guaitavi guaitavo guaite guaiteguem guaiteguessa guaiteguessen guaiteguesses guaitegueu guaitegués guaiteguéssom guaiteguéssou guaitem guaiten guaites guaitessa guaitessen guaitesses guaitessi guaitessin guaitessis guaiteu guaiti guaitin guaitis guaito guaitos guaits guaità guaitàiem guaitàieu guaitàrem guaitàreu guaitàs guaitàssem guaitàsseu guaitàssim guaitàssiu guaitàvem guaitàvets guaitàveu guaitàvom guaités guaitéssem guaitésseu guaitéssim guaitéssiu guaití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mijery
aguaitar
mirar

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
fonon-tanany
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
ady
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ alg bal eiv guerrege guerregem guerregen guerreges guerregessen guerregesses guerregessin guerregessis guerregeu guerregi guerregin guerregis guerregés guerregéssem guerregésseu guerregéssim guerregéssiu guerregí guerreig guerreja guerrejada guerrejades guerrejam guerrejant guerrejar guerrejara guerrejaran guerrejarem guerrejaren guerrejares guerrejareu guerrejaria guerrejarien guerrejaries guerrejarà guerrejaràs guerrejaré guerrejaríem guerrejaríeu guerrejassen guerrejasses guerrejassin guerrejassis guerrejat guerrejats guerrejau guerrejava guerrejaven guerrejaves guerrejo guerrejà guerrejàrem guerrejàreu guerrejàs guerrejàssem guerrejàsseu guerrejàssim guerrejàssiu guerrejàvem guerrejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
ady
Lluitar en una guerra.

guineu n fem
amboahaolo
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guisa /gi.za/ /gi.zə/ n fem
lalana

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
jejy

guix n masc
tsaoka
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

gurmet /ɡurˈmɛt/ /ɡuɾˈmet/ n neut
tsikonina

gènere n masc
karazana
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
mokonazy

gòspel /ˈɡɔs.peɫ/ /ˈɡɔs.pəɫ/ n masc
filazantsara

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
fananana
Possessió d'algú, moble o immoble.

herba /ˈer.bə/ n fem
ahitra

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hydrogène

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
tantara
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
ririnina

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hivern hiverna hivernada hivernades hivernam hivernant hivernar hivernara hivernaran hivernarem hivernaren hivernares hivernareu hivernaria hivernarien hivernaries hivernarà hivernaràs hivernaré hivernaríem hivernaríeu hivernassen hivernasses hivernassin hivernassis hivernat hivernats hivernau hivernava hivernaven hivernaves hiverne hivernem hivernen hivernes hivernessen hivernesses hivernessin hivernessis hiverneu hiverni hivernin hivernis hiverno hivernà hivernàrem hivernàreu hivernàs hivernàssem hivernàsseu hivernàssim hivernàssiu hivernàvem hivernàveu hivernés hivernéssem hivernésseu hivernéssim hivernéssiu hiverní occ sept val v
ririnina

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
salama
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

home /ˈɔ.mə/ n masc
lehilahy olona
Persona del sexe masculí.

homenejar /o.me.neˈd͡ʒa/ /o.me.neˈd͡ʒaɾ/ /u.mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) homenege homenegem homenegen homeneges homenegessen homenegesses homenegessin homenegessis homenegeu homenegi homenegin homenegis homenegés homenegéssem homenegésseu homenegéssim homenegéssiu homenegí homeneig homeneja homenejada homenejades homenejam homenejant homenejar homenejara homenejaran homenejarem homenejaren homenejares homenejareu homenejaria homenejarien homenejaries homenejarà homenejaràs homenejaré homenejaríem homenejaríeu homenejassen homenejasses homenejassin homenejassis homenejat homenejats homenejau homenejava homenejaven homenejaves homenejo homenejà homenejàrem homenejàreu homenejàs homenejàssem homenejàsseu homenejàssim homenejàssiu homenejàvem homenejàveu occ sept val v
lehilahy

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
fahapelahana

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
ora

horabaixa /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ n
andro
(literari) Hora pròxima a la posta de sol.

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
marindrano

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
hopitaly
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

host /ˈɔst/ n fem
tafika

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
vahiny
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hotely

hoteler /o.teˈɫe/ /o.teˈɫeɾ/ /o.təˈɫe/ /u.təˈɫe/ adj masc
hotely

hàl·lux /ˈa.ɫuks/ /ˈaɫ.ɫuks/ n masc
ankihibe

i conjunction
ary
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
fiteny
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
vendrana
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
vendrana
(pejoratiu) estúpid

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
tsifahalalana

illa /ˈi.ʎa/ n fem
nosy
Porció de terra isolada per la mar.

illes Cook pn
Nosy Kook

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
fifaliana
Sentiment d'alegria i satisfacció que produeix la realització o l'esperança d'aconseguir una cosa que es desitja intensament.

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
andraim-by

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imit imita imitada imitades imitam imitant imitar imitara imitaran imitarem imitaren imitares imitareu imitaria imitarien imitaries imitarà imitaràs imitaré imitaríem imitaríeu imitassen imitasses imitassin imitassis imitat imitats imitau imitava imitaven imitaves imite imitem imiten imites imitessen imitesses imitessin imitessis imiteu imiti imitin imitis imito imità imitàrem imitàreu imitàs imitàssem imitàsseu imitàssim imitàssiu imitàvem imitàveu imités imitéssem imitésseu imitéssim imitéssiu imití occ sept val v
mianatra

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
fananana

impost n masc
hetra

impostar /im.posˈta/ /im.posˈtaɾ/ /im.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impost imposta impostada impostades impostam impostant impostar impostara impostaran impostarem impostaren impostares impostareu impostaria impostarien impostaries impostarà impostaràs impostaré impostaríem impostaríeu impostassen impostasses impostassin impostassis impostat impostats impostau impostava impostaven impostaves imposte impostem imposten impostes impostessen impostesses impostessin impostessis imposteu imposti impostin impostis imposto impostà impostàrem impostàreu impostàs impostàssem impostàsseu impostàssim impostàssiu impostàvem impostàveu impostés impostéssem impostésseu impostéssim impostéssiu impostí occ sept val v
mametraka

incendi n masc
afo

incidir /in.siˈði/ /in.siˈðiɾ/ bal incideix incideixen incideixes incideixi incideixin incideixis incideixo incidesc incidesqui incidesquin incidesquis incidia incidida incidides incidien incidies incidiguem incidigueu incidim incidint incidir incidira incidiran incidirem incidiren incidires incidireu incidiria incidirien incidiries incidirà incidiràs incidiré incidiríem incidiríeu incidisc incidisca incidisquen incidisques incidissen incidisses incidissin incidissis incidit incidits incidiu incidix incidixen incidixes incidixo incidí incidíem incidíeu incidírem incidíreu incidís incidíssem incidísseu incidíssim incidíssiu n-occ occ sept val v
fianjadiana
Repercutir una cosa en una altra.

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inclina inclinada inclinades inclinam inclinant inclinar inclinara inclinaran inclinarem inclinaren inclinares inclinareu inclinaria inclinarien inclinaries inclinarà inclinaràs inclinaré inclinaríem inclinaríeu inclinassen inclinasses inclinassin inclinassis inclinat inclinats inclinau inclinava inclinaven inclinaves incline inclinem inclinen inclines inclinessen inclinesses inclinessin inclinessis inclineu inclini inclinin inclinis inclino inclinà inclinàrem inclinàreu inclinàs inclinàssem inclinàsseu inclinàssim inclinàssiu inclinàvem inclinàveu inclinés inclinéssem inclinésseu inclinéssim inclinéssiu incliní inclín occ sept val v
manatongilana
Tòrcer cap avall alguna cosa.
(pronominal) Decantar-se cap un costat.
(pronominal) Tenir propensió natural a alguna cosa.

indi n masc
aika
Colorant blau fosc obtingut originalment de l’anyil (Indigofera tinctoria) i sintèticament del glucòsid indican, usat especialment com a colorant tèxtil.

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
tsotra
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

indumentària /in.du.menˈta.ɾi.a/ /in.du.mənˈta.ɾi.ə/ n fem
akanjo

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
ankizy
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infinitud /iɱ.fi.niˈtut/ n fem
tsiefa

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) influencia influenciada influenciades influenciam influenciant influenciar influenciara influenciaran influenciarem influenciaren influenciares influenciareu influenciaria influenciarien influenciaries influenciarà influenciaràs influenciaré influenciaríem influenciaríeu influenciassen influenciasses influenciassin influenciassis influenciat influenciats influenciau influenciava influenciaven influenciaves influencie influenciem influencien influencies influenciessen influenciesses influenciessin influenciessis influencieu influencii influencio influencià influenciàrem influenciàreu influenciàs influenciàssem influenciàsseu influenciàssim influenciàssiu influenciàvem influenciàveu influenciés influenciéssem influenciésseu influenciéssim influenciéssiu influencií influenciï influenciïn influenciïs occ sept val v
fianjadiana

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
fianjadiana
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
fianjadiana
Acció i efecte d'influir.

ingrés /iŋˈɡɾes/ n fem
fidirana
Acció de ser introduït o acceptat en un lloc.
Lloc d'entrada d'un edifici on es tramita la documentació per ser acceptat.
Diners que entren en caixa: d'un negoci, d'una entitat bancària, d'un particular.

ingurgitar /iŋ.ɡur.d͡ʒiˈta/ /iŋ.ɡur.ʒiˈta/ /iŋ.ɡuɾ.d͡ʒiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ingurgit ingurgita ingurgitada ingurgitades ingurgitam ingurgitant ingurgitar ingurgitara ingurgitaran ingurgitarem ingurgitaren ingurgitares ingurgitareu ingurgitaria ingurgitarien ingurgitaries ingurgitarà ingurgitaràs ingurgitaré ingurgitaríem ingurgitaríeu ingurgitassen ingurgitasses ingurgitassin ingurgitassis ingurgitat ingurgitats ingurgitau ingurgitava ingurgitaven ingurgitaves ingurgite ingurgitem ingurgiten ingurgites ingurgitessen ingurgitesses ingurgitessin ingurgitessis ingurgiteu ingurgiti ingurgitin ingurgitis ingurgito ingurgità ingurgitàrem ingurgitàreu ingurgitàs ingurgitàssem ingurgitàsseu ingurgitàssim ingurgitàssiu ingurgitàvem ingurgitàveu ingurgités ingurgitéssem ingurgitésseu ingurgitéssim ingurgitéssiu ingurgití occ sept val v
mitroka

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
mifandraika

inhòspit /inˈɔs.pit/ inhòspita adj masc
tsy azo hiainana

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
tsy manantsiny
Pur, sense malícia o falta.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
bibikely
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
anatra

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
manopa

intel·ligència artificial n fem
haranita-tsaina voatrolombelona

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
manandrana
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intent intenta intentada intentades intentam intentant intentar intentara intentaran intentarem intentaren intentares intentareu intentaria intentarien intentaries intentarà intentaràs intentaré intentaríem intentaríeu intentassen intentasses intentassin intentassis intentat intentats intentau intentava intentaven intentaves intente intentem intenten intentes intentessen intentesses intentessin intentessis intenteu intenti intentin intentis intento intentà intentàrem intentàreu intentàs intentàssem intentàsseu intentàssim intentàssiu intentàvem intentàveu intentés intentéssem intentésseu intentéssim intentéssiu intentí occ sept val v
manandrana
Procurar, pretendre.

internar /in.terˈna/ /in.teɾˈna/ /in.teɾˈnaɾ/ /in.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intern interna internada internades internam internant internar internara internaran internarem internaren internares internareu internaria internarien internaries internarà internaràs internaré internaríem internaríeu internassen internasses internassin internassis internat internats internau internava internaven internaves interne internem internen internes internessen internesses internessin internessis interneu interni internin internis interno internà internàrem internàreu internàs internàssem internàsseu internàssim internàssiu internàvem internàveu internés internéssem internésseu internéssim internéssiu interní occ sept val v
miditra
(pronominal) Introduir-se, endinsar-se.

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ n masc
fanontaniana
Signe que s'usa en l'escriptura quan es pregunta: ?

intestí /in.tesˈti/ n masc
tsinay

intoxicar /in.tok.siˈka/ /in.tok.siˈkaɾ/ /in.tuk.siˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intoxic intoxica intoxicada intoxicades intoxicam intoxicant intoxicar intoxicara intoxicaran intoxicarem intoxicaren intoxicares intoxicareu intoxicaria intoxicarien intoxicaries intoxicarà intoxicaràs intoxicaré intoxicaríem intoxicaríeu intoxicassen intoxicasses intoxicassin intoxicassis intoxicat intoxicats intoxicau intoxicava intoxicaven intoxicaves intoxico intoxicà intoxicàrem intoxicàreu intoxicàs intoxicàssem intoxicàsseu intoxicàssim intoxicàssiu intoxicàvem intoxicàveu intoxique intoxiquem intoxiquen intoxiques intoxiquessen intoxiquesses intoxiquessin intoxiquessis intoxiqueu intoxiqui intoxiquin intoxiquis intoxiqués intoxiquéssem intoxiquésseu intoxiquéssim intoxiquéssiu intoxiquí occ sept val v
poizina

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
mpilalao
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
tondra-drano

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
fiantsoana

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
iaoritra

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
andilana

isòtop n masc
miratoerana

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ Interjection
eny
(sovint irònicament) Expressió de comprensió o assentiment d’allò que es diu.

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ conjunction
raha
Introducció de diversos elements igualment vàlids.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
voly
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
aho
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
lalao
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
kilalao

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
fifaliana
Sensació d'una forta alegria.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
andro

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
tanora
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
lalao
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
milalao
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.
Fer broma, provocar.
(esports de pilota) Disputar una prova o un encontre d'un esport de pilota, dos o més esportistes o equips, per determinar-ne el guanyador.
(esports de pilota) Mantenir la pilota, la bola o el disc de manera reglamentària dintre el camp de joc fent passades, llançaments, recepcions, etc.
(habitualment jugar a) Practicar, un esportista o un equip, un determinat esport de pilota.
(habitualment jugar de) Intervenir en un encontre d'una manera determinada o ocupant una determinada posició.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
Jolay
Setè mes de l'any.

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
jiona
Sisè mes de l'any.

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
marina
Conforme segons justícia i raó.
Ajustat a una altra cosa, igual en pes, mida o mesura.

just /ˈd͡ʒust/ adv
marina

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
fahamarinana

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
mpitsara

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

labor /ɫaˈboɾ/ /ɫəˈbo/ /ɫəˈboɾ/ /ɫəˈβor/ n fem
asa
Treball continuat.

laboral /ɫa.βoˈɾaɫ/ /ɫə.βuˈɾaɫ/ adj
asa
Pertanyent o relacionat amb el treball.

lamentació /ɫa.men.ta.siˈo/ /ɫə.mən.tə.siˈo/ n fem
toreo

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
laharam-pehintany

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
fidiovana
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lectiu /ɫekˈtiw/ /ɫəkˈtiw/ adj masc
sekoly

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
angidina

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
amoron-dranomasina

llac n masc
farihy

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
fangalarina

llaga /ˈʎa.ɣa/ /ˈʎa.ɣə/ n fem
fery

llagar /ʎaˈɣa/ /ʎaˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llag llaga llagada llagades llagam llagant llagar llagara llagaran llagarem llagaren llagares llagareu llagaria llagarien llagaries llagarà llagaràs llagaré llagaríem llagaríeu llagassen llagasses llagassin llagassis llagat llagats llagau llagava llagaven llagaves llago llague llaguem llaguen llagues llaguessen llaguesses llaguessin llaguessis llagueu llagui llaguin llaguis llagués llaguéssem llaguésseu llaguéssim llaguéssiu llaguí llagà llagàrem llagàreu llagàs llagàssem llagàsseu llagàssim llagàssiu llagàvem llagàveu occ sept val v
fery

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
dongara
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llambrenc /ʎamˈbɾeŋ/ /ʎamˈbɾeŋk/ /ʎəmˈbɾəŋk/ /ʎəmˈbɾɛŋ/ /ʎəmˈbɾɛŋk/ adj masc
sakamalao

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
fotaka

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
hazavana
Resplendor intensa de durada breu, que es pot produir en qualsevol lloc.

llana /ˈʎa.na/ n fem
volonondry
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
androngo

llança /ˈʎan.sa/ n fem
lefona
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llapis n masc
pensily
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
trano
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llastim llastima llastimada llastimades llastimam llastimant llastimar llastimara llastimaran llastimarem llastimaren llastimares llastimareu llastimaria llastimarien llastimaries llastimarà llastimaràs llastimaré llastimaríem llastimaríeu llastimassen llastimasses llastimassin llastimassis llastimat llastimats llastimau llastimava llastimaven llastimaves llastime llastimem llastimen llastimes llastimessen llastimesses llastimessin llastimessis llastimeu llastimi llastimin llastimis llastimo llastimà llastimàrem llastimàreu llastimàs llastimàssem llastimàsseu llastimàssim llastimàssiu llastimàvem llastimàveu llastimés llastiméssem llastimésseu llastiméssim llastiméssiu llastimí occ val v
ratsy
(valencià) Fer-se o prendre mal.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
molotra

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
valiha
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
bitro dia
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
mamaky

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
lalàna
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
ratsy tarehy

lleixa /ˈʎe.ʃə/ /ˈʎej.ʃa/ n fem
talantalana

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
lela
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua oficial n fem
fiteny ôfisialy

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
fiteny
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
kitày
Fusta que es destina a fer foc.

llet n fem
ronono

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
litera
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet
carta, missiva

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
maivana
De poc pes.

lleó /ʎəˈo/ n masc
liona
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
fahafahana
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
boky
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
manjengy
Flirtejar

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
sokay
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
voasary
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llista /ˈʎis.ta/ n fem
lisitra
Registre o full de paper amb una enumeració o compilació d'un conjunt d'elements.
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
boky

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
maimaim-poana
Que no depèn d'altri.

llogaret /ʎo.ɣaˈɾet/ /ʎo.ɣəˈɾət/ /ʎu.ɣəˈɾɛt/ n masc
tanàn-toby

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
foitra

llop n masc
amboadia fosa
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
bitro

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
boloky
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
tsena
Part d'un edifici oberta per un o més costats amb arcs sostinguts per pilars o columnes.

llum n fem
zava
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llumener /ʎu.meˈne/ /ʎu.meˈneɾ/ /ʎu.məˈne/ n masc
fitarikandro
Astre lluminós.

llumenera /ʎu.meˈne.ɾa/ /ʎu.məˈne.ɾə/ n fem
hazavana
Persona que destaca per la intel·ligència.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
volana
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
tsinambolana

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
lava

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
rano

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
anisa

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
ankavanana
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
tanety
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

macar /maˈka/ /maˈkaɾ/ /məˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mac maca macada macades macam macant macar macara macaran macarem macaren macares macareu macaria macarien macaries macarà macaràs macaré macaríem macaríeu macassen macasses macassin macassis macat macats macau macava macaven macaves maco macà macàrem macàreu macàs macàssem macàsseu macàssim macàssiu macàvem macàveu maque maquem maquen maques maquessen maquesses maquessin maquessis maqueu maqui maquin maquis maqués maquéssem maquésseu maquéssim maquéssiu maquí occ sept val v
manamangana
Danyar un cos amb contusions.

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
frezy

mag /ˈmak/ n masc
magy
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
Mangazay

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
madelenina

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
ampongabendanitra

mai adv
na oviana na oviana

maig n masc
mey
Cinquè mes de l'any.

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ adj
maventy
(nàutica) Referit al pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

mal adj masc
ratsy
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal adv
ratsy
Complement de manera, no gens bé.

mal n masc
ratsy
Maldat, fet inacceptable moralment.
Sensació de dolor o malaltia.
Resultat físic d'un cop o estrip, dany

mal de cap n masc
aretin'andoha

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
marary

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
aretina
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
ratsy

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
aretin'andoha

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
ozona

maleficiar /ma.ɫe.fi.siˈa/ /ma.ɫe.fi.siˈaɾ/ /mə.ɫə.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maleficia maleficiada maleficiades maleficiam maleficiant maleficiar maleficiara maleficiaran maleficiarem maleficiaren maleficiares maleficiareu maleficiaria maleficiarien maleficiaries maleficiarà maleficiaràs maleficiaré maleficiaríem maleficiaríeu maleficiassen maleficiasses maleficiassin maleficiassis maleficiat maleficiats maleficiau maleficiava maleficiaven maleficiaves maleficie maleficiem maleficien maleficies maleficiessen maleficiesses maleficiessin maleficiessis maleficieu maleficii maleficio maleficià maleficiàrem maleficiàreu maleficiàs maleficiàssem maleficiàsseu maleficiàssim maleficiàssiu maleficiàvem maleficiàveu maleficiés maleficiéssem maleficiésseu maleficiéssim maleficiéssiu maleficií maleficiï maleficiïn maleficiïs occ sept val v
loza

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ bal maleeix maleeixen maleeixes maleeixi maleeixin maleeixis maleeixo maleesc maleesqui maleesquin maleesquis maleint maleir maleiran maleirem maleireu maleiria maleirien maleiries maleirà maleiràs maleiré maleiríem maleiríeu maleí maleíem maleíeu maleírem maleíreu maleís maleíssem maleísseu maleíssim maleíssiu maleïa maleïda maleïdes maleïen maleïes maleïguem maleïgueu maleïm maleïra maleïren maleïres maleïsc maleïsca maleïsquen maleïsques maleïssen maleïsses maleïssin maleïssis maleït maleïts maleïu maleïx maleïxen maleïxes maleïxo n-occ occ sept val v
loza
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ adj masc
malagasy
Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ n masc
malagasy
Persona que habita o és originària de Madagascar.
(masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
ratsy fanahy

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
ny nofy ratsy

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
tazo

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mama
(col·loquial) mare

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
saoka

maneta /maˈne.ta/ /məˈnə.tə/ /məˈnɛ.tə/ n masc
tanana
Peça dels rellotges analògics que assenyala les hores o els minuts.

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
anaran-kazo

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
dibera

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
ranomasina

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
kanety

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
reny
Progenitora femenina.

maridar /ma.ɾiˈða/ /ma.ɾiˈðaɾ/ /mə.ɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marid marida maridada maridades maridam maridant maridar maridara maridaran maridarem maridaren maridares maridareu maridaria maridarien maridaries maridarà maridaràs maridaré maridaríem maridaríeu maridassen maridasses maridassin maridassis maridat maridats maridau maridava maridaven maridaves maride maridem mariden marides maridessen maridesses maridessin maridessis marideu maridi maridin maridis marido maridà maridàrem maridàreu maridàs maridàssem maridàsseu maridàssim maridàssiu maridàvem maridàveu maridés maridéssem maridésseu maridéssim maridéssiu maridí occ sept val v
manambady
Casar una dona, prendre marit.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
baharia
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marit /maˈɾit/ n masc
ibaban-tsaiky

marrà /maˈra/ /məˈra/ adj masc
kisoa
Persona bruta.

marró /maˈro/ adj
fiana
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
fiana
Color castany.

martell /maɾˈteʎ/ n masc
famaky
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) martellege martellegem martellegen martelleges martellegessen martellegesses martellegessin martellegessis martellegeu martellegi martellegin martellegis martellegés martellegéssem martellegésseu martellegéssim martellegéssiu martellegí martelleig martelleja martellejada martellejades martellejam martellejant martellejar martellejara martellejaran martellejarem martellejaren martellejares martellejareu martellejaria martellejarien martellejaries martellejarà martellejaràs martellejaré martellejaríem martellejaríeu martellejassen martellejasses martellejassin martellejassis martellejat martellejats martellejau martellejava martellejaven martellejaves martellejo martellejà martellejàrem martellejàreu martellejàs martellejàssem martellejàsseu martellejàssim martellejàssiu martellejàvem martellejàveu occ sept val v
famepika

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
martsa
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ n masc
baharia
Persona que viu del mar, tripulant d'un vaixell.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
ambangony
Agregació de partícules.
Aplec de persones sense diferenciar.

massiu /maˈsiw/ adj masc
gaboka

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
fitaovana
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
maraina

matí /maˈti/ n masc
maraina

mató /maˈto/ /məˈto/ n masc
tsaky

maó /maˈo/ n masc
biriky

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mpanao mekanika

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
fanafody

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
fanafody
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
sasany

mel n fem
fandrama

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
apemby

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
hisakafo
Ingerir aliments.

menovell /me.noˈveʎ/ /me.noˈβeʎ/ /mə.noˈveʎ/ /mə.nuˈveʎ/ /mə.nuˈβeʎ/ n masc
ankihikely

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
saina

mentó /menˈto/ n masc
saoka

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
kely

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
zava-misy

mer /ˈmer/ adj masc
tsotra

merament /ˌme.ɾaˈmen/ /ˌme.ɾaˈment/ /ˌme.ɾəˈmen/ /ˌme.ɾəˈment/ adv
fotsiny

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
fahagagana

mercadejar /mer.ka.ðeˈʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒaɾ/ /mər.kə.ðəˈʒa/ /məɾ.kə.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mercadege mercadegem mercadegen mercadeges mercadegessen mercadegesses mercadegessin mercadegessis mercadegeu mercadegi mercadegin mercadegis mercadegés mercadegéssem mercadegésseu mercadegéssim mercadegéssiu mercadegí mercadeig mercadeja mercadejada mercadejades mercadejam mercadejant mercadejar mercadejara mercadejaran mercadejarem mercadejaren mercadejares mercadejareu mercadejaria mercadejarien mercadejaries mercadejarà mercadejaràs mercadejaré mercadejaríem mercadejaríeu mercadejassen mercadejasses mercadejassin mercadejassis mercadejat mercadejats mercadejau mercadejava mercadejaven mercadejaves mercadejo mercadejà mercadejàrem mercadejàreu mercadejàs mercadejàssem mercadejàsseu mercadejàssim mercadejàssiu mercadejàvem mercadejàveu occ sept val v
miady varotra

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
entam-barotra

mercat /meɾˈkat/ n masc
tsena
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
volavelona

meretriu /me.ɾeˈtɾiw/ /mə.ɾəˈtɾiw/ n fem
janga

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
tsikorotana
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
volana

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mosikiriny

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
tompo
Persona que ensenya d'altres.
mpampianatra
Ensenyant d'educació infantil o d'educació primària.

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
refy

metall /meˈtaʎ/ n masc
metaly

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
mpitsabo
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
poizina

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
gidro
Simi de cua llarga i prènsil.

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
fitaovam-pitenenana

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
refy
Dimensió d'alguna cosa, mesura lineal.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
mitatao vovonana
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migjorn /ˌmid͡ʒˈd͡ʒoɾn/ /ˌmiˈd͡ʒorn/ /ˌmiˈd͡ʒoɾn/ n masc
ampimbana

mil number
arivo
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
lavitrisa

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
miaramila
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
tapitrisa

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
maily

mil·li- prefix
mili-

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
milimetatra

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
fahagagana

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
fitaratra
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
mijery
Fixar l'atenció visual.

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
gaboka

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
afokasika
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
ambany

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
mamatonalina

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modific modifica modificada modificades modificam modificant modificar modificara modificaran modificarem modificaren modificares modificareu modificaria modificarien modificaries modificarà modificaràs modificaré modificaríem modificaríeu modificassen modificasses modificassin modificassis modificat modificats modificau modificava modificaven modificaves modifico modificà modificàrem modificàreu modificàs modificàssem modificàsseu modificàssim modificàssiu modificàvem modificàveu modifique modifiquem modifiquen modifiques modifiquessen modifiquesses modifiquessin modifiquessis modifiqueu modifiqui modifiquin modifiquis modifiqués modifiquéssem modifiquésseu modifiquéssim modifiquéssiu modifiquí occ sept val v
manova

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
vorona
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
gaboka
Cosa gran en volum o quantitat.
orana
Quantitat d'aigua que basta per fer anar un molí.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
vazana
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
lohataona
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
betsaka
En gran quantitat o nombre.

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
môlekiola
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
bakaka

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
gidro
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
tsaramaso

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
vomanga

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
sampona

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
maty
Deixar d'existir, cessar.

morro /ˈmo.ro/ /ˈmo.ru/ n masc
orona
Part anterior d’un vehicle.

mort n fem
fahafatesana faty
Fi de la vida.

mos /mos/ /mus/ /ˈmɔs/ n masc
manaikitra
Porció de menjar que es pot posar a la boca.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
fihitra lalitra
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
moka
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
manaikitra
Acció i efecte de mossegar.
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosseg mossega mossegada mossegades mossegam mossegant mossegar mossegara mossegaran mossegarem mossegaren mossegares mossegareu mossegaria mossegarien mossegaries mossegarà mossegaràs mossegaré mossegaríem mossegaríeu mossegassen mossegasses mossegassin mossegassis mossegat mossegats mossegau mossegava mossegaven mossegaves mossego mossegue mosseguem mosseguen mossegues mosseguessen mosseguesses mosseguessin mosseguessis mossegueu mossegui mosseguin mosseguis mossegués mosseguéssem mosseguésseu mosseguéssim mosseguéssiu mosseguí mossegà mossegàrem mossegàreu mossegàs mossegàssem mossegàsseu mossegàssim mossegàssiu mossegàvem mossegàveu occ sept val v
manaikitra
Clavar les dents en alguna cosa.
(figuradament) Dir mal d'algú.

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
volo

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mostr mostra mostrada mostrades mostram mostrant mostrar mostrara mostraran mostrarem mostraren mostrares mostrareu mostraria mostrarien mostraries mostrarà mostraràs mostraré mostraríem mostraríeu mostrassen mostrasses mostrassin mostrassis mostrat mostrats mostrau mostrava mostraven mostraves mostre mostrem mostren mostres mostressen mostresses mostressin mostressis mostreu mostri mostrin mostris mostro mostrà mostràrem mostràreu mostràs mostràssem mostràsseu mostràssim mostràssiu mostràvem mostràveu mostrés mostréssem mostrésseu mostréssim mostréssiu mostrí occ sept val v
-asehoy

mot n masc
teny

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
môtô

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
andefimandry

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
tendrombohitra

museu /muˈzew/ n masc
tranom-bakoka
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

mussol n masc
vorondolo
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
Miozolmana
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
Miozolmana
Persona seguidora de l'Islam

mà n fem
tanana
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
majika

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
taho
Part d'una competició.

màniga n fem
tanan'akanjo

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
maritiora

més adv
abo
Diferència comparativa per excés.

més n masc
abo
(aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

món n masc
izao tontolo izao
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

múscul n masc
ozatra

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
mozika
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
zaza

nap n masc
anambe
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
vavorona

nas n masc
orona
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
bonaika

neci /ˈnɛ.si/ nècia adj masc
vendrana

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
milomano

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
anjara

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
mainty
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

nen /ˈnen/ n masc
zaza anaka
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neozelandès /ˌne.o.zə.ɫənˈdəs/ /ˌne.u.zə.ɫənˈdɛs/ adj masc
Zelandy Vaovao
Relatiu o pertanyent a Nova Zelanda.

nespra /ˈnes.pɾa/ /ˈnes.pɾə/ n fem
bibasy

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
tetitsipika
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ n masc
zafy

neu n fem
oram-panala

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
gidara

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
orampanala

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
oram-panala

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
saribakoly
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

nit n fem
alina
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
azôty

no adv
aza
Partícula de negació o contradicció.

nocar /noˈka/ /noˈkaɾ/ /nuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) noc noca nocada nocades nocam nocant nocar nocara nocaran nocarem nocaren nocares nocareu nocaria nocarien nocaries nocarà nocaràs nocaré nocaríem nocaríeu nocassen nocasses nocassin nocassis nocat nocats nocau nocava nocaven nocaves noco nocà nocàrem nocàreu nocàs nocàssem nocàsseu nocàssim nocàssiu nocàvem nocàveu noque noquem noquen noques noquessen noquesses noquessin noquessis noqueu noqui noquin noquis noqués noquéssem noquésseu noquéssim noquéssiu noquí occ sept val v
feno

noi n masc
zazalahy

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
tovovavy

nom /ˈnom/ n masc
anarana
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
isa

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
sivifolo

nord n masc
avaratra

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
isika

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
vaovao

nou adj masc
vaovao
Recent, modern, que implica novetat.

nou number
sivy
(cardinal) Vuit més un.

nou de coco n fem
nio

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
zato

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
novambra
Onzè mes de l'any.

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
fahasivy

nus n masc
fatotra
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nyu /ˈɲu/ n masc
gno

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
lohataona
Brollar una font o riu en cert lloc.

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
isa
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
rahona
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
na
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

objectar /ob.d͡ʒekˈta/ /ob.d͡ʒekˈtaɾ/ /ob.ʒəkˈta/ /ub.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) object objecta objectada objectades objectam objectant objectar objectara objectaran objectarem objectaren objectares objectareu objectaria objectarien objectaries objectarà objectaràs objectaré objectaríem objectaríeu objectassen objectasses objectassin objectassis objectat objectats objectau objectava objectaven objectaves objecte objectem objecten objectes objectessen objectesses objectessin objectessis objecteu objecti objectin objectis objecto objectà objectàrem objectàreu objectàs objectàssem objectàsseu objectàssim objectàssiu objectàvem objectàveu objectés objectéssem objectésseu objectéssim objectéssiu objectí occ sept val v
mitohitra

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
zavatra

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
tigetra
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
asa

obrador /o.bɾaˈðoɾ/ /o.bɾəˈðo/ /o.βɾaˈðo/ /u.bɾəˈðo/ /u.βɾəˈðo/ n masc
bakaka

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
gisa

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
vorona

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
oseana

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
bibidia

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
oktobra
Desè mes de l'any.

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ocup ocupa ocupada ocupades ocupam ocupant ocupar ocupara ocuparan ocuparem ocuparen ocupares ocupareu ocuparia ocuparien ocuparies ocuparà ocuparàs ocuparé ocuparíem ocuparíeu ocupassen ocupasses ocupassin ocupassis ocupat ocupats ocupau ocupava ocupaven ocupaves ocupe ocupem ocupen ocupes ocupessen ocupesses ocupessin ocupessis ocupeu ocupi ocupin ocupis ocupo ocupà ocupàrem ocupàreu ocupàs ocupàssem ocupàsseu ocupàssim ocupàssiu ocupàvem ocupàveu ocupés ocupéssem ocupésseu ocupéssim ocupéssiu ocupí sept val v
mikarakara
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.
Exercir una ocupació.

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
andrefana

oli n masc
menaka solika
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oliar /o.ɫiˈa/ /o.ɫiˈaɾ/ /u.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg occ olia oliada oliades oliant oliar oliara oliaran oliarem oliaren oliares oliareu oliaria oliarien oliaries oliarà oliaràs oliaré oliaríem oliaríeu oliassen oliasses oliat oliats oliau oliava oliaven oliaves olie oliem olien olies oliessen oliesses oliessin oliessis olieu olio olià oliàrem oliàreu oliàssem oliàsseu oliàvem oliàveu oliés oliéssem oliésseu oliéssim oliéssiu olií oliï oliïn oliïs sept val val (1) v
menaka

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
oliva

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
aloka
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

on adv
aiza

ona /ˈo.na/ n fem
alona

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
alona
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onda /ˈon.da/ /ˈon.də/ n fem
alona

ondar /onˈda/ /onˈdaɾ/ /unˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ond onda ondada ondades ondam ondant ondar ondara ondaran ondarem ondaren ondares ondareu ondaria ondarien ondaries ondarà ondaràs ondaré ondaríem ondaríeu ondassen ondasses ondassin ondassis ondat ondats ondau ondava ondaven ondaves onde ondem onden ondes ondessen ondesses ondessin ondessis ondeu ondi ondin ondis ondo ondà ondàrem ondàreu ondàs ondàssem ondàsseu ondàssim ondàssiu ondàvem ondàveu ondés ondéssem ondésseu ondéssim ondéssiu ondí sept val v
alona

ondular /on.duˈɫa/ /on.duˈɫaɾ/ /un.duˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ondul ondula ondulada ondulades ondulam ondulant ondular ondulara ondularan ondularem ondularen ondulares ondulareu ondularia ondularien ondularies ondularà ondularàs ondularé ondularíem ondularíeu ondulassen ondulasses ondulassin ondulassis ondulat ondulats ondulau ondulava ondulaven ondulaves ondule ondulem ondulen ondules ondulessen ondulesses ondulessin ondulessis onduleu onduli ondulin ondulis ondulo ondulà ondulàrem ondulàreu ondulàs ondulàssem ondulàsseu ondulàssim ondulàssiu ondulàvem ondulàveu ondulés onduléssem ondulésseu onduléssim onduléssiu ondulí sept val v
alona

onejar /o.neˈd͡ʒa/ /o.neˈd͡ʒaɾ/ /o.neˈʒa/ /o.nəˈd͡ʒa/ /u.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ onege onegem onegen oneges onegessen onegesses onegessin onegessis onegeu onegi onegin onegis onegés onegéssem onegésseu onegéssim onegéssiu onegí oneig oneja onejada onejades onejam onejant onejar onejara onejaran onejarem onejaren onejares onejareu onejaria onejarien onejaries onejarà onejaràs onejaré onejaríem onejaríeu onejassen onejasses onejassin onejassis onejat onejats onejau onejava onejaven onejaves onejo onejà onejàrem onejàreu onejàs onejàssem onejàsseu onejàssim onejàssiu onejàvem onejàveu sept val v
alona

onze /ˈon.ze/ number
iraika ambinifolo

opció n fem
lalana
Camí vital.

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ bal n-occ occ oprimeix oprimeixen oprimeixes oprimeixi oprimeixin oprimeixis oprimeixo oprimesc oprimesqui oprimesquin oprimesquis oprimia oprimida oprimides oprimien oprimies oprimiguem oprimigueu oprimim oprimint oprimir oprimira oprimiran oprimirem oprimiren oprimires oprimireu oprimiria oprimirien oprimiries oprimirà oprimiràs oprimiré oprimiríem oprimiríeu oprimisc oprimisca oprimisquen oprimisques oprimissen oprimisses oprimissin oprimissis oprimit oprimits oprimiu oprimix oprimixen oprimixes oprimixo oprimí oprimíem oprimíeu oprimírem oprimíreu oprimís oprimíssem oprimísseu oprimíssim oprimíssiu sept val v
fia
Fer pressió sobre una cosa.

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
volamena

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
solosaina ordinatera

ordir /orˈði/ /oɾˈði/ /oɾˈðiɾ/ /urˈdi/ /urˈði/ bal n-occ occ ordeix ordeixen ordeixes ordeixi ordeixin ordeixis ordeixo ordesc ordesqui ordesquin ordesquis ordia ordida ordides ordien ordies ordiguem ordigueu ordim ordint ordir ordira ordiran ordirem ordiren ordires ordireu ordiria ordirien ordiries ordirà ordiràs ordiré ordiríem ordiríeu ordisc ordisca ordisquen ordisques ordissen ordisses ordissin ordissis ordit ordits ordiu ordix ordixen ordixes ordixo ordí ordíem ordíeu ordírem ordíreu ordís ordíssem ordísseu ordíssim ordíssiu sept val v
tenona

orejar /o.ɾeˈd͡ʒa/ /o.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /o.ɾeˈʒa/ /o.ɾəˈd͡ʒa/ /u.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orege oregem oregen oreges oregessen oregesses oregessin oregessis oregeu oregi oregin oregis oregés oregéssem oregésseu oregéssim oregéssiu oregí oreig oreja orejada orejades orejam orejant orejar orejara orejaran orejarem orejaren orejares orejareu orejaria orejarien orejaries orejarà orejaràs orejaré orejaríem orejaríeu orejassen orejasses orejassin orejassis orejat orejats orejau orejava orejaven orejaves orejo orejà orejàrem orejàreu orejàs orejàssem orejàsseu orejàssim orejàssiu orejàvem orejàveu sept val v
rivotra

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
sofina tadiny

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
mitroka

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
kamboty

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
zavamanan'aina

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
atsinanana

os /ˈos/ n masc
taolana
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
masajy

ou /ˈow/ n masc
atody
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
besavily ondry

pa n masc
mofo dipaina
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de pessic n masc
mandrehitra

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
raikèly
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
fania
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una pala.

palafanga /pa.ɫaˈfaŋ.ɡa/ /pə.ɫəˈfaŋ.ɡə/ n fem
angady

palaia /paˈɫa.ja/ /pəˈɫa.jə/ n fem
ravina

palau n masc
lapa

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
paosy
(beisbol) Part central i més profunda d'un guant, que els defensors utilitzen per a agafar la pilota amb més seguretat.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
hazom-boanio
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.
sofina
Dolç de pastisseria fet de pasta de full caramel·litzat o amb cobertura de xocolata negra.

paludisme /pa.ɫuˈðiz.me/ /pə.ɫuˈðiz.mə/ n masc
tazomoka
malària

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
kalabe

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
pataloha

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
kibo
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
zanak'omby

pany n masc
karetsaka
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

panís /paˈnis/ /pəˈnis/ n masc
katsaka
Blat de moro.
El gra del blat de moro.

papa /ˈpa.pa/ n masc
aba
(familiarment) pare

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
lolo
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
kongona
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
taratasy
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
elo

parament /pa.ɾaˈmen/ /pa.ɾaˈment/ /pə.ɾəˈmen/ /pə.ɾəˈment/ n masc
tarehy
Cara d’un mur, d’una construcció.

parapetar /pa.ɾa.peˈta/ /pa.ɾa.peˈtaɾ/ /pə.ɾə.pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parapet parapeta parapetada parapetades parapetam parapetant parapetar parapetara parapetaran parapetarem parapetaren parapetares parapetareu parapetaria parapetarien parapetaries parapetarà parapetaràs parapetaré parapetaríem parapetaríeu parapetassen parapetasses parapetassin parapetassis parapetat parapetats parapetau parapetava parapetaven parapetaves parapete parapetem parapeten parapetes parapetessen parapetesses parapetessin parapetessis parapeteu parapeti parapetin parapetis parapeto parapetà parapetàrem parapetàreu parapetàs parapetàssem parapetàsseu parapetàssim parapetàssiu parapetàvem parapetàveu parapetés parapetéssem parapetésseu parapetéssim parapetéssiu parapetí sept val v
ampinga

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ par para parada parades param parant parar parara pararan pararem pararen parares parareu pararia pararien pararies pararà pararàs pararé pararíem pararíeu parassen parasses parassin parassis parat parats parau parava paraven paraves pare parem paren pares paressen paresses paressin paressis pareu pari parin paris paro parà paràrem paràreu paràs paràssem paràsseu paràssim paràssiu paràvem paràveu parés paréssem parésseu paréssim paréssiu parí sept val v
tapaka
Aturar una cosa perquè no avanci.

paratge /paˈɾa.d͡ʒe/ /pəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
tanindrazana
Espai natural.
Família d'ascendència noble.

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
teny
Allò que es diu.
Compromís verbal.
Mot que expressa el pensament.

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
ray ada
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ parella parells adj masc
ankasa
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
isa
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
ankasa
Forma plural de parell.

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
Ray-nay any an-danitra

parer /paˈɾe/ /paˈɾeɾ/ /pəˈɾə/ /pəˈɾɛ/ n masc
saina

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
rindrina
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ n masc
miteny
Manera d’expressar-se.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
miteny
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
fitandremana

part n fem
anjara
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
fampanantenana

partit /paɾˈtit/ n masc
antoko pôlitika
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
fononteny

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
lalantsara
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
pasipaoro

passes /ˈpa.ses/ /ˈpa.səs/ n fem
tsena

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
karoty
Arrel comestible de la planta anterior.

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
mpiandry
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastís /pasˈtis/ n masc
mofomamy
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
ovy

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
pejy

pati /ˈpa.ti/ n masc
tokotany

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ bal n-occ occ pateix pateixen pateixes pateixi pateixin pateixis pateixo patesc patesqui patesquin patesquis patia patida patides patien paties patiguem patigueu patim patint patir patira patiran patirem patiren patires patireu patiria patirien patiries patirà patiràs patiré patiríem patiríeu patisc patisca patisquen patisques patissen patisses patissin patissis patit patits patiu patix patixen patixes patixo patí patíem patíeu patírem patíreu patís patíssem patísseu patíssim patíssiu sept val v
mijaly
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

pau n fem
fiadanana
Absència de guerra.

pavelló de l'orella n masc
sofina

país /paˈis/ n masc
tany
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
Territori propi d'una ètnia determinada.
Territori i població d'un estat independent.

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
dipoavatra

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
dipoavatra
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
fahotana
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
fahotana

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
vato
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
trondro haza
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penetr penetra penetrada penetrades penetram penetrant penetrar penetrara penetraran penetrarem penetraren penetrares penetrareu penetraria penetrarien penetraries penetrarà penetraràs penetraré penetraríem penetraríeu penetrassen penetrasses penetrassin penetrassis penetrat penetrats penetrau penetrava penetraven penetraves penetre penetrem penetren penetres penetressen penetresses penetressin penetressis penetreu penetri penetrin penetris penetro penetrà penetràrem penetràreu penetràs penetràssem penetràsseu penetràssim penetràssiu penetràvem penetràveu penetrés penetréssem penetrésseu penetréssim penetréssiu penetrí sept val v
miditra

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
lataka

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
langilangy

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
hogo
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
kôrnisy

per molts anys Interjection
arahaba tratry ny taona tsingerenan'ny nahaterahanao
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
poara

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
isan-jato

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
mamela heloka
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perfum /peɾˈfum/ n masc
ranomanitra

perill /peˈɾiʎ/ n masc
loza

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
harena
(figuradament) De gran qualitat, destacat en el seu gènere.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
saka
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
saka
(només singular) Idioma de Pèrsia.

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ n masc
langilangy
Treballadors en un local, una empresa.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
mavesatra
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ n masc
alahelo
Sentiment de disgust i penediment.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
mavesatra

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
trondro
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.
tanindrazana
Aconseguir hàbilment allò que es pretenia.

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
volomaso
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
tongotra

petit /peˈtit/ petita adj masc
kely
De poca grandària, volum o alçada.
Jove, de poca edat.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
solitany
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ adj masc
menaka
Relatiu al petroli.

petó /peˈto/ n masc
oroka

peu n masc
tongotra
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
kitro

pi n masc
hazo kesika
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
valihavata
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

pic /ˈpik/ n masc
mitatao vovonana
Punt que es fa amb la punta de la ploma o amb altre instrument semblant.
Cop que es dóna a la porta per trucar.
Senyal o taca a manera de piga que tenen algunes coses.
Forat que es fa amb instrument petit i de punxa, com l'agulla.
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.
(golf) Marca deixada per la bola en un camp de joc, especialment al green i al carrer, en caure-hi.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
angady
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ n fem
manaikitra
Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.

picaplets /ˌpi.kaˈpɫets/ /ˌpi.kəˈpɫets/ n neut
akio

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pic pica picada picades picaia picaien picaies picam picant picar picara picaran picarem picaren picares picareu picaria picarien picaries picariva picariven picarives picarà picaràs picaré picaríem picaríeu picarívem picaríveu picassen picasses picassin picassis picat picats picau picava picaven picaves picavi picavo pico picos picà picàiem picàieu picàrem picàreu picàs picàssem picàsseu picàssim picàssiu picàvem picàvets picàveu picàvom pique piqueguem piqueguessa piqueguessen piqueguesses piquegueu piquegués piqueguéssom piqueguéssou piquem piquen piques piquessa piquessen piquesses piquessi piquessin piquessis piqueu piqui piquin piquis piqués piquéssem piquésseu piquéssim piquéssiu piquí sept v.cent val v
manaikitra
picar l'ullet, fer l'ullet, tancar-lo ràpidament com a signe de complicitat.
Mossegar el peix l'esquer posar en l'ham per pescar.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
andry
Element vertical de suport en una construcció.
loha
(rugbi) Cadascun dels dos primeres línies situats als extrems de la primera línia.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
baolina
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pinc /ˈpiŋ/ /ˈpiŋk/ /ˈpiŋk/ n masc
mavokely

pinta /ˈpin.ta/ n fem
hogo
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
mpandoko

pinya tropical n fem
mananasy

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
vato

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
rirakitso

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ /piˈt͡si.nə/ n fem
dobon-dranomamy
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
solaitrabe
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista de joc n fem
fohy

pit n masc
tratra
Tòrax humà.
Part exterior del tòrax humà.
nono
Mamella, especialment de la dona.
fo
Figurativament, empenta o valentia per a realitzar alguna tasca difícil o perillosa.

pitjar /piˈd͡ʒa/ /piˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pitge pitgem pitgen pitges pitgessen pitgesses pitgessin pitgessis pitgeu pitgi pitgin pitgis pitgés pitgéssem pitgésseu pitgéssim pitgéssiu pitgí pitj pitja pitjada pitjades pitjam pitjant pitjar pitjara pitjaran pitjarem pitjaren pitjares pitjareu pitjaria pitjarien pitjaries pitjarà pitjaràs pitjaré pitjaríem pitjaríeu pitjassen pitjasses pitjassin pitjassis pitjat pitjats pitjau pitjava pitjaven pitjaves pitjo pitjà pitjàrem pitjàreu pitjàs pitjàssem pitjàsseu pitjàssim pitjàssiu pitjàvem pitjàveu sept val v
fia

pla adv
tsara
Partícula amb valor afirmatiu emfàtic.

pla n masc
lemaka
Zona geogràfica sense grans elevacions.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
fery

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
lemaka
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.

planer /pɫaˈne/ /pɫaˈneɾ/ /pɫəˈne/ adj masc
sàha
Expressat amb termes fàcilment comprensibles.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
fajiry

planta n fem
zava-maniry
Vegetal herbaci.

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
zava-maniry
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plantejar /pɫan.teˈd͡ʒa/ /pɫan.teˈd͡ʒaɾ/ /pɫan.teˈʒa/ /pɫən.təˈd͡ʒa/ /pɫən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ plantege plantegem plantegen planteges plantegessen plantegesses plantegessin plantegessis plantegeu plantegi plantegin plantegis plantegés plantegéssem plantegésseu plantegéssim plantegéssiu plantegí planteig planteja plantejada plantejades plantejam plantejant plantejar plantejara plantejaran plantejarem plantejaren plantejares plantejareu plantejaria plantejarien plantejaries plantejarà plantejaràs plantejaré plantejaríem plantejaríeu plantejassen plantejasses plantejassin plantejassis plantejat plantejats plantejau plantejava plantejaven plantejaves plantejo plantejà plantejàrem plantejàreu plantejàs plantejàssem plantejàsseu plantejàssim plantejàssiu plantejàvem plantejàveu val v
mametraka

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ planx planxa planxada planxades planxam planxant planxar planxara planxaran planxarem planxaren planxares planxareu planxaria planxarien planxaries planxarà planxaràs planxaré planxaríem planxaríeu planxassen planxasses planxassin planxassis planxat planxats planxau planxava planxaven planxaves planxe planxem planxen planxes planxessen planxesses planxessin planxessis planxeu planxi planxin planxis planxo planxà planxàrem planxàreu planxàs planxàssem planxàsseu planxàssim planxàssiu planxàvem planxàveu planxés planxéssem planxésseu planxéssim planxéssiu planxí sept val v
vy

plat n masc
kapila
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
morona

plató /plaˈto/ /pɫəˈto/ n masc
bonga

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
kianja

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
feno
Que està farcit fins a estar complet.

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
orana
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
orana ranonorana

pluja d'idees n fem
zaikakelim-pamoahankevitra

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
gidara

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
mponina
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.
tanàna
Lloc poblat.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
olona
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
tanàna kely
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
fianjadiana
Capacitat per fer alguna cosa.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
polisy
Cos de seguretat civil.

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
madio
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
hao
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
akoho

pols n fem
jomoka
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

polsina /poɫˈsi.na/ /poɫˈsi.nə/ /puɫˈsi.nə/ n fem
jomoka

poltrona /poɫˈtɾo.na/ /puɫˈtɾo.nə/ n fem
seza
Cadira de braços força confortable, pròpia del qui està en una posició de poder.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
ankihibe

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politika
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

poma /ˈpo.mə/ n fem
paoma pôma

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n masc
andrefana
(punt cardinal) oest

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
tetezana
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.

pop n masc
horita
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
fahatahorana

porc n masc
kisoa
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
volomparasy
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
volomparasy
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
volomparasy
Color vermell fosc tirant a morat.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
varavarana varavarambe
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
varavarambe varavarana
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol mena d'accés.
varavarambe
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ n masc
vavahady
Porta principal més gran.
Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
mametraka
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.
Adoptar una actitud per fer de model a un artista.
apetraka
Treure de nou.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
haizina
Que pot tenir lloc.

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
desera
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
mety

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
hery am-piharian-karena

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
tsara
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ n masc
kôrnisy

preconitzar /pɾe.ko.niˈd͡za/ /pɾe.ko.niˈza/ /pɾe.ko.niˈzaɾ/ /pɾə.ko.niˈd͡za/ /pɾə.ku.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ preconitz preconitza preconitzada preconitzades preconitzaia preconitzaien preconitzaies preconitzam preconitzant preconitzar preconitzara preconitzaran preconitzarem preconitzaren preconitzares preconitzareu preconitzaria preconitzarien preconitzaries preconitzariva preconitzariven preconitzarives preconitzarà preconitzaràs preconitzaré preconitzaríem preconitzaríeu preconitzarívem preconitzaríveu preconitzassen preconitzasses preconitzassin preconitzassis preconitzat preconitzats preconitzau preconitzava preconitzaven preconitzaves preconitzavi preconitzavo preconitze preconitzeguem preconitzeguessa preconitzeguessen preconitzeguesses preconitzegueu preconitzegués preconitzeguéssom preconitzeguéssou preconitzem preconitzen preconitzes preconitzessa preconitzessen preconitzesses preconitzessi preconitzessin preconitzessis preconitzeu preconitzi preconitzin preconitzis preconitzo preconitzos preconitzs preconitzà preconitzàiem preconitzàieu preconitzàrem preconitzàreu preconitzàs preconitzàssem preconitzàsseu preconitzàssim preconitzàssiu preconitzàvem preconitzàvets preconitzàveu preconitzàvom preconitzés preconitzéssem preconitzésseu preconitzéssim preconitzéssiu preconitzí sept v.cent val v
mandrisika
Defensar com a acceptable.

predicció n fem
faminaniana

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
fanontaniana
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.
Enunciat d’una interrogació que requereix una resposta específica.

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
fia
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

premsar /pɾemˈsa/ /pɾemˈsaɾ/ /pɾəmˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prems premsa premsada premsades premsam premsant premsar premsara premsaran premsarem premsaren premsares premsareu premsaria premsarien premsaries premsarà premsaràs premsaré premsaríem premsaríeu premsassen premsasses premsassin premsassis premsat premsats premsau premsava premsaven premsaves premse premsem premsen premses premsessen premsesses premsessin premsessis premseu premsi premsin premsis premso premsà premsàrem premsàreu premsàs premsàssem premsàsseu premsàssim premsàssiu premsàvem premsàveu premsés premséssem premsésseu premséssim premséssiu premsí sept val v
fia

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
fanampin'anarana
En l'antiga Roma, nom propi personal que s'anteposava al familiar o bé al gentilici.
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

pressionar /pɾe.si.oˈna/ /pɾe.si.oˈnaɾ/ /pɾə.si.oˈna/ /pɾə.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pression pressiona pressionada pressionades pressionaia pressionaien pressionaies pressionam pressionant pressionar pressionara pressionaran pressionarem pressionaren pressionares pressionareu pressionaria pressionarien pressionaries pressionariva pressionariven pressionarives pressionarà pressionaràs pressionaré pressionaríem pressionaríeu pressionarívem pressionaríveu pressionassen pressionasses pressionassin pressionassis pressionat pressionats pressionau pressionava pressionaven pressionaves pressionavi pressionavo pressione pressioneguem pressioneguessa pressioneguessen pressioneguesses pressionegueu pressionegués pressioneguéssom pressioneguéssou pressionem pressionen pressiones pressionessa pressionessen pressionesses pressionessi pressionessin pressionessis pressioneu pressioni pressionin pressionis pressiono pressionos pressions pressionà pressionàiem pressionàieu pressionàrem pressionàreu pressionàs pressionàssem pressionàsseu pressionàssim pressionàssiu pressionàvem pressionàvets pressionàveu pressionàvom pressionés pressionéssem pressionésseu pressionéssim pressionéssiu pressioní sept v.cent val v
fia
Fer pressió.
(esports de pilota) Elaborar jugades d'atac molt seguides contra l'equip adversari en el transcurs d'una fase determinada d'un partit o una partida.

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
fia
(esports de pilota) Tàctica defensiva consistent a intensificar el marcatge sobre una o més línies de jugadors de l'equip adversari.

prestatge /pɾesˈta.d͡ʒe/ /pɾəsˈtad.ʒə/ n masc
talantalana

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
tranomaizina

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
fofom-bady

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
faminaniana

prim /ˈpɾim/ adj masc
mahia
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
lohataona loha
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primaveral /pɾi.ma.veˈɾaɫ/ /pɾi.ma.βeˈɾaɫ/ /pɾi.mə.vəˈɾaɫ/ /pɾi.mə.βəˈɾaɫ/ adj
lohataona

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ primera primers adj masc
voalohany
Principal, el de més importància.
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
voalohany
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
andriambavy

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
orona

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
entam-barotra

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
orsa
Redituar, causar guany alguna cosa.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
mpampianatra
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
halalina
Qualitat de ser profund.

prompte /ˈpɾom.te/ adj masc
faingana
Que fa una cosa sense retard, en poc temps, ràpidament.

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
fofom-bady

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
madio
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
tanjona

prorrogar /pɾo.roˈɣa/ /pɾo.roˈɣaɾ/ /pɾu.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prorrog prorroga prorrogada prorrogades prorrogam prorrogant prorrogar prorrogara prorrogaran prorrogarem prorrogaren prorrogares prorrogareu prorrogaria prorrogarien prorrogaries prorrogarà prorrogaràs prorrogaré prorrogaríem prorrogaríeu prorrogassen prorrogasses prorrogassin prorrogassis prorrogat prorrogats prorrogau prorrogava prorrogaven prorrogaves prorrogo prorrogue prorroguem prorroguen prorrogues prorroguessen prorroguesses prorroguessin prorroguessis prorrogueu prorrogui prorroguin prorroguis prorrogués prorroguéssem prorroguésseu prorroguéssim prorroguéssiu prorroguí prorrogà prorrogàrem prorrogàreu prorrogàs prorrogàssem prorrogàsseu prorrogàssim prorrogàssiu prorrogàvem prorrogàveu sept val v
mahaela

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
janga

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ protagonitz protagonitza protagonitzada protagonitzades protagonitzaia protagonitzaien protagonitzaies protagonitzam protagonitzant protagonitzar protagonitzara protagonitzaran protagonitzarem protagonitzaren protagonitzares protagonitzareu protagonitzaria protagonitzarien protagonitzaries protagonitzariva protagonitzariven protagonitzarives protagonitzarà protagonitzaràs protagonitzaré protagonitzaríem protagonitzaríeu protagonitzarívem protagonitzaríveu protagonitzassen protagonitzasses protagonitzassin protagonitzassis protagonitzat protagonitzats protagonitzau protagonitzava protagonitzaven protagonitzaves protagonitzavi protagonitzavo protagonitze protagonitzeguem protagonitzeguessa protagonitzeguessen protagonitzeguesses protagonitzegueu protagonitzegués protagonitzeguéssom protagonitzeguéssou protagonitzem protagonitzen protagonitzes protagonitzessa protagonitzessen protagonitzesses protagonitzessi protagonitzessin protagonitzessis protagonitzeu protagonitzi protagonitzin protagonitzis protagonitzo protagonitzos protagonitzs protagonitzà protagonitzàiem protagonitzàieu protagonitzàrem protagonitzàreu protagonitzàs protagonitzàssem protagonitzàsseu protagonitzàssim protagonitzàssiu protagonitzàvem protagonitzàvets protagonitzàveu protagonitzàvom protagonitzés protagonitzéssem protagonitzésseu protagonitzéssim protagonitzéssiu protagonitzí sept v.cent val v
kintana

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
dingana

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
faritany

pruna n fem
paiso

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ alg bal occ prem prema premem premen prement premera premeran premerem premeren premeres premereu premeria premerien premeries premerà premeràs premeré premeríem premeríeu premes premessen premesses premessin premessis premeu premi premia premien premies premin premis premo prems premuda premudes premut premuts premé premérem preméreu premés preméssem premésseu preméssim preméssiu premí premíem premíeu prémer sept val v
fia
Comprimir un cos aplicant pressió per diversos costats.

préssec n masc
paiso

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psychology

pubilla /puˈbi.ʎa/ /puˈβi.ʎə/ n fem
zazavavy
Filla major d’una casa.

pujament /pu.d͡ʒaˈmen/ /pu.d͡ʒaˈment/ /pu.ʒaˈmen/ /pu.ʒəˈmen/ /pu.ʒəˈment/ n masc
tongotra
(nàutica) Vora inferior d’una vela.

pulmó n masc
avokavoka

punta /ˈpun.ta/ n fem
orana
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

puput /puˈput/ n
takadalana

puça /ˈpu.sa/ n fem
parasy
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
pejy

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
fotsy

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
tanindrazana

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
volo
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèrsic adj
saka

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
pitipoa

péixer /ˈpe.ʃe/ /ˈpe.ʃə/ /ˈpej.ʃe/ /ˈpej.ʃeɾ/ bal n-occ occ paix paixem paixen paixent paixeran paixerem paixeren paixeres paixereu paixeria paixerien paixeries paixerà paixeràs paixeré paixeríem paixeríeu paixes paixessin paixessis paixeu paixi paixia paixien paixies paixin paixis paixo paixé paixérem paixéreu paixés paixéssim paixéssiu paixí paixíem paixíeu pasc pasca pascuda pascudes pascut pascuts pasquem pasquen pasquera pasqueren pasqueres pasques pasquessen pasquesses pasquessin pasquessis pasqueu pasqué pasquérem pasquéreu pasqués pasquéssem pasquésseu pasquéssim pasquéssiu pasquí peix peixen peixes peixi peixin peixis peixo pesc pesqui pesquin pesquis péixer sept val v
mamelona

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
kahie
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
solaitrabe
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
toetra

quallar /kwaˈʎa/ /kwaˈʎaɾ/ /kwəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quall qualla quallada quallades quallam quallant quallar quallara quallaran quallarem quallaren quallares quallareu quallaria quallarien quallaries quallarà quallaràs quallaré quallaríem quallaríeu quallassen quallasses quallassin quallassis quallat quallats quallau quallava quallaven quallaves qualle quallem quallen qualles quallessen quallesses quallessin quallessis qualleu qualli quallin quallis quallo quallà quallàrem quallàreu quallàs quallàssem quallàsseu quallàssim quallàssiu quallàvem quallàveu quallés qualléssem quallésseu qualléssim qualléssiu quallí sept val v
vavoninkena

quan /ˈkon/ adv
ovìana
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
efa-polo

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
efatra

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
zato

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
vazana

queixal del seny n masc
faravazana

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilaograma

quinze /ˈkin.ze/ n masc
dimy ambinifolo
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
dimy ambin'ny folo

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
fa
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qüestion qüestiona qüestionada qüestionades qüestionam qüestionant qüestionar qüestionara qüestionaran qüestionarem qüestionaren qüestionares qüestionareu qüestionaria qüestionarien qüestionaries qüestionarà qüestionaràs qüestionaré qüestionaríem qüestionaríeu qüestionassen qüestionasses qüestionassin qüestionassis qüestionat qüestionats qüestionau qüestionava qüestionaven qüestionaves qüestione qüestionem qüestionen qüestiones qüestionessen qüestionesses qüestionessin qüestionessis qüestioneu qüestioni qüestionin qüestionis qüestiono qüestionà qüestionàrem qüestionàreu qüestionàs qüestionàssem qüestionàsseu qüestionàssim qüestionàssiu qüestionàvem qüestionàveu qüestionés qüestionéssem qüestionésseu qüestionéssim qüestionéssiu qüestioní sept val v
fanontaniana
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestió /kwes.tiˈo/ /kwəs.tiˈo/ n fem
fanontaniana
Tema a tractar, a discutir, a aclarir.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
tselatra
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

rap vermell n masc
mpanjono
Peix de la família dels lòfids (Lophius piscatorius) amb el cap voluminós i aplanat, i la pella fosca sense escates.

rar /ˈrar/ rara rars adj masc
hafahafa
Poc freqüent, diferent de la normalitat.

rata /ˈra.tə/ n fem
voalavo
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
fania

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
totozy
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

raïm /rəˈim/ n masc
voaloboka
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
haihainy

rebotir /re.boˈtiɾ/ /re.βoˈti/ /rə.boˈti/ /rə.buˈti/ /rə.βuˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reboteix reboteixa reboteixen reboteixes reboteixi reboteixin reboteixis reboteixo reboteixs rebotesc rebotesca rebotesquen rebotesques rebotesqui rebotesquin rebotesquis rebotia rebotida rebotides rebotien reboties rebotiguem rebotiguera rebotigueren rebotigueres rebotiguessen rebotiguesses rebotiguessin rebotiguessis rebotigueu rebotigueva rebotigueven rebotigueves rebotigué rebotiguérem rebotiguéreu rebotigués rebotiguéssem rebotiguésseu rebotiguéssim rebotiguéssiu rebotiguévem rebotiguéveu rebotim rebotint rebotir rebotira rebotiran rebotirem rebotiren rebotires rebotireu rebotiria rebotirien rebotiries rebotiriva rebotiriven rebotirives rebotirà rebotiràs rebotiré rebotiríem rebotiríeu rebotirívem rebotiríveu rebotisc rebotisca rebotisco rebotiscos rebotisquem rebotisquen rebotisques rebotisqueu rebotissa rebotissen rebotisses rebotissi rebotissin rebotissis rebotist rebotit rebotits rebotiu rebotiva rebotiven rebotives rebotix rebotixa rebotixen rebotixes rebotixi rebotixin rebotixis rebotixo rebotixos rebotí rebotíem rebotíets rebotíeu rebotírem rebotíreu rebotís rebotíscon rebotíssem rebotísseu rebotíssim rebotíssiu rebotíssom rebotíssou rebotívem rebotíveu rebotíxon sept v.cent val v
fia
Forçar les coses perquè entrin en un lloc d'espai molt just.
Perdre la rigidesa pròpia un material.

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
ray

recta /ˈrɛk.ta/ /ˈrɛk.tə/ /ˈrɛk.tɛ/ n fem
ankavanana
Successió de punts en un mateix pla.

refecció /re.fek.siˈo/ /rə.fək.siˈo/ n fem
sakafo
Substitució de material per a la conservació de mecaderies.
Obra de reparació, millora, o remodelació en una construcció.
Àpat que fan els monjos en un monestir.

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
fitaratra
Cosa que es veu reflectida.

refrany /reˈfɾaɲ/ /rəˈfɾaɲ/ n masc
milaza

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
rano

regatejar /re.ɣa.teˈd͡ʒa/ /re.ɣa.teˈd͡ʒaɾ/ /re.ɣa.teˈʒa/ /rə.ɣə.təˈd͡ʒa/ /rə.ɣə.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ regatege regategem regategen regateges regategessen regategesses regategessin regategessis regategeu regategi regategin regategis regategés regategéssem regategésseu regategéssim regategéssiu regategí regateig regateja regatejada regatejades regatejam regatejant regatejar regatejara regatejaran regatejarem regatejaren regatejares regatejareu regatejaria regatejarien regatejaries regatejarà regatejaràs regatejaré regatejaríem regatejaríeu regatejassen regatejasses regatejassin regatejassis regatejat regatejats regatejau regatejava regatejaven regatejaves regatejo regatejà regatejàrem regatejàreu regatejàs regatejàssem regatejàsseu regatejàssim regatejàssiu regatejàvem regatejàveu sept v.cent val v
miady varotra
Discutir un preu a la baixa.

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ n masc
mpanolotsaina
Membre del ple d’un ajuntament, responsable de l’administració d'un municipi.

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
faritra

rei /ˈrɛj/ n masc
mpanjaka
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

relació sexual n fem
firaisana ara-nofo

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
fivavahana

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
mibolisatra

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rellisc rellisca relliscada relliscades relliscam relliscant relliscar relliscara relliscaran relliscarem relliscaren relliscares relliscareu relliscaria relliscarien relliscaries relliscarà relliscaràs relliscaré relliscaríem relliscaríeu relliscassen relliscasses relliscassin relliscassis relliscat relliscats relliscau relliscava relliscaven relliscaves rellisco relliscà relliscàrem relliscàreu relliscàs relliscàssem relliscàsseu relliscàssim relliscàssiu relliscàvem relliscàveu rellisque rellisquem rellisquen rellisques rellisquessen rellisquesses rellisquessin rellisquessis rellisqueu rellisqui rellisquin rellisquis rellisqués rellisquéssem rellisquésseu rellisquéssim rellisquéssiu rellisquí sept val v
mibolisatra

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
famantaranandro

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
fanafody

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
manoza

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ represent representa representada representades representam representant representar representara representaran representarem representaren representares representareu representaria representarien representaries representarà representaràs representaré representaríem representaríeu representassen representasses representassin representassis representat representats representau representava representaven representaves represente representem representen representes representessen representesses representessin representessis representeu representi representin representis represento representà representàrem representàreu representàs representàssem representàsseu representàssim representàssiu representàvem representàveu representés representéssem representésseu representéssim representéssiu representí sept val v
milalao
Fer una interpretació en públic.

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
repoblika

república bananera n fem
fanjakan' i Baroa

reressaga /re.ɾeˈsa.ɣa/ /rə.ɾəˈsa.ɣə/ n fem
rambo

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
na inona na inona
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
valina
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
tomponandraikitra
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
tomponandraikitra
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
valy
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

resultar /re.zuɫˈta/ /re.zuɫˈtaɾ/ /rə.zuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ result resulta resultada resultades resultam resultant resultar resultara resultaran resultarem resultaren resultares resultareu resultaria resultarien resultaries resultarà resultaràs resultaré resultaríem resultaríeu resultassen resultasses resultassin resultassis resultat resultats resultau resultava resultaven resultaves resulte resultem resulten resultes resultessen resultesses resultessin resultessis resulteu resulti resultin resultis resulto resultà resultàrem resultàreu resultàs resultàssem resultàsseu resultàssim resultàssiu resultàvem resultàveu resultés resultéssem resultésseu resultéssim resultéssiu resultí sept val v
vokatra

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
vokatra

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retrat retrata retratada retratades retrataia retrataien retrataies retratam retratant retratar retratara retrataran retratarem retrataren retratares retratareu retrataria retratarien retrataries retratariva retratariven retratarives retratarà retrataràs retrataré retrataríem retrataríeu retratarívem retrataríveu retratassen retratasses retratassin retratassis retratat retratats retratau retratava retrataven retrataves retratavi retratavo retrate retrateguem retrateguessa retrateguessen retrateguesses retrategueu retrategués retrateguéssom retrateguéssou retratem retraten retrates retratessa retratessen retratesses retratessi retratessin retratessis retrateu retrati retratin retratis retrato retratos retrats retratà retratàiem retratàieu retratàrem retratàreu retratàs retratàssem retratàsseu retratàssim retratàssiu retratàvem retratàvets retratàveu retratàvom retratés retratéssem retratésseu retratéssim retratéssiu retratí sept v.cent val v
mampiseho

revifalla /re.viˈfa.ʎa/ /re.βiˈfa.ʎa/ /rə.viˈfa.ʎə/ /rə.βiˈfa.ʎə/ n fem
fifohazana

rial /riˈaɫ/ n masc
ony
(esports) Fossat darrere d’una barrera en curses d’obstacles.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
hehy

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
tokantandroka

riu n masc
mivory ony
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
hehy
El resultat de l'acció de riure.

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
rôbô
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.

roc /ˈrɔk/ n masc
vato
Tros de pedra.

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
vato
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
foina
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.
(hoquei sobre patins, patinatge sobre rodes) Cadascuna de les quatre peces circulars rígides i massisses en contacte amb el terra d’un patí de rodes, d’un diàmetre no inferior a 3 cm, que giren al voltant d’un eix collat a la plantilla o la bota.

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rod roda rodada rodades rodam rodant rodar rodara rodaran rodarem rodaren rodares rodareu rodaria rodarien rodaries rodarà rodaràs rodaré rodaríem rodaríeu rodassen rodasses rodassin rodassis rodat rodats rodau rodava rodaven rodaves rode rodem roden rodes rodessen rodesses rodessin rodessis rodeu rodi rodin rodis rodo rodà rodàrem rodàreu rodàs rodàssem rodàsseu rodàssim rodàssiu rodàvem rodàveu rodés rodéssem rodésseu rodéssim rodéssiu rodí sept val v
mihodina
Moure's fent voltes com una roda.

rodolar /ro.ðoˈla/ /ro.ðoˈlaɾ/ /ru.ðuˈla/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rodol rodola rodolada rodolades rodolaia rodolaien rodolaies rodolam rodolant rodolar rodolara rodolaran rodolarem rodolaren rodolares rodolareu rodolaria rodolarien rodolaries rodolariva rodolariven rodolarives rodolarà rodolaràs rodolaré rodolaríem rodolaríeu rodolarívem rodolaríveu rodolassen rodolasses rodolassin rodolassis rodolat rodolats rodolau rodolava rodolaven rodolaves rodolavi rodolavo rodole rodoleguem rodoleguessa rodoleguessen rodoleguesses rodolegueu rodolegués rodoleguéssom rodoleguéssou rodolem rodolen rodoles rodolessa rodolessen rodolesses rodolessi rodolessin rodolessis rodoleu rodoli rodolin rodolis rodolo rodolos rodols rodolà rodolàiem rodolàieu rodolàrem rodolàreu rodolàs rodolàssem rodolàsseu rodolàssim rodolàssiu rodolàvem rodolàvets rodolàveu rodolàvom rodolés rodoléssem rodolésseu rodoléssim rodoléssiu rodolí sept v.cent val v
foina

roig /ˈrot͡ʃ/ roja adj masc
mena
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

roig /ˈrot͡ʃ/ n masc
mena
Persona d'idees polítiques d'esquerres.

rondalla /runˈda.jə/ n fem
angano

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
voa
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
mavokely raozy
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
mavokely
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
mavokely raozy
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
ando

rossejar /ro.seˈd͡ʒa/ /ro.seˈd͡ʒaɾ/ /ro.seˈʒa/ /ro.səˈd͡ʒa/ /ru.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rossege rossegem rossegen rosseges rossegessen rossegesses rossegessin rossegessis rossegeu rossegi rossegin rossegis rossegés rossegéssem rossegésseu rossegéssim rossegéssiu rossegí rosseig rosseja rossejada rossejades rossejam rossejant rossejar rossejara rossejaran rossejarem rossejaren rossejares rossejareu rossejaria rossejarien rossejaries rossejarà rossejaràs rossejaré rossejaríem rossejaríeu rossejassen rossejasses rossejassin rossejassis rossejat rossejats rossejau rossejava rossejaven rossejaves rossejo rossejà rossejàrem rossejàreu rossejàs rossejàssem rossejàsseu rossejàssim rossejàssiu rossejàvem rossejàveu sept val v
fiana
(transitiu, cuina) Torrar lleugerament prenent un color més fosc.

rostre /ˈrɔs.tɾe/ /ˈrɔs.tɾə/ n masc
tarehy
Cara de persona.

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rot rota rotada rotades rotam rotant rotar rotara rotaran rotarem rotaren rotares rotareu rotaria rotarien rotaries rotarà rotaràs rotaré rotaríem rotaríeu rotassen rotasses rotassin rotassis rotat rotats rotau rotava rotaven rotaves rote rotem roten rotes rotessen rotesses rotessin rotessis roteu roti rotin rotis roto rotà rotàrem rotàreu rotàs rotàssem rotàsseu rotàssim rotàssiu rotàvem rotàveu rotés rotéssem rotésseu rotéssim rotéssiu rotí sept val v
mandrezatra

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
oaka

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
tanjona

rupia /ruˈpi.a/ /ruˈpi.ə/ n fem
ropia

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
làlana

rètol /ˈrɛ.toɫ/ /ˈrɛ.tuɫ/ n masc
famantarana

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
taolan-dohalika

saba /ˈsa.ba/ n fem
ranon-kazo

sabata /saˈba.ta/ n fem
kiraru

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ n masc
fahaizana
Coneixement profund.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
fahaizana
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

sable /ˈsa.bɫe/ /ˈsa.βɫe/ /ˈsa.βɫə/ /ˈsab.bɫe/ /ˈsab.bɫə/ n masc
fasika

sabó /saˈbo/ n masc
savony

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
bonga

safir /səˈfir/ n masc
safira

sagital /sa.d͡ʒiˈtaɫ/ /sa.ʒiˈtaɫ/ /sə.ʒiˈtaɫ/ adj
amin-tondro

sal n fem
sira
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sal sala salada salades salaia salaien salaies salam salant salar salara salaran salarem salaren salares salareu salaria salarien salaries salariva salariven salarives salarà salaràs salaré salaríem salaríeu salarívem salaríveu salassen salasses salassin salassis salat salats salau salava salaven salaves salavi salavo sale saleguem saleguessa saleguessen saleguesses salegueu salegués saleguéssom saleguéssou salem salen sales salessa salessen salesses salessi salessin salessis saleu sali salin salis salo salos sals salà salàiem salàieu salàrem salàreu salàs salàssem salàsseu salàssim salàssiu salàvem salàvets salàveu salàvom salés saléssem salésseu saléssim saléssiu salí sept v.cent val v
fanasina
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
ivy

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
saosy
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
saosisy

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
valala
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salud saluda saludada saludades saludaia saludaien saludaies saludam saludant saludar saludara saludaran saludarem saludaren saludares saludareu saludaria saludarien saludaries saludariva saludariven saludarives saludarà saludaràs saludaré saludaríem saludaríeu saludarívem saludaríveu saludassen saludasses saludassin saludassis saludat saludats saludau saludava saludaven saludaves saludavi saludavo salude saludeguem saludeguessa saludeguessen saludeguesses saludegueu saludegués saludeguéssom saludeguéssou saludem saluden saludes saludessa saludessen saludesses saludessi saludessin saludessis saludeu saludi saludin saludis saludo saludos saluds saludà saludàiem saludàieu saludàrem saludàreu saludàs saludàssem saludàsseu saludàssim saludàssiu saludàvem saludàvets saludàveu saludàvom saludés saludéssem saludésseu saludéssim saludéssiu saludí sept v.cent val v
alona

salut /saˈɫut/ Interjection
velona
Exclamació feta en esternudar.

salutació /sa.ɫu.ta.siˈo/ n fem
fiarahabana

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
amborodao

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
ra

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
fahasalamana

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
androngo

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
mpanjaitra

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
fahafahampo

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
mahavoky
Acomplir un anhel o una necessitat.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
fahendrena

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
tsiambaratelo
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
tsiambaratelo

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
lasoa

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
taonjato

segon /seˈɣon/ n masc
segondra
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
feo

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
manaraka

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
seza

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
enim-polo

selvàtic /seɫˈva.tik/ /seɫˈβa.tik/ /səɫˈva.tik/ /səɫˈβa.tik/ adj masc
ala

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ n masc
tarehy
Cara que manifesta l’estat d’ànim, l’estat de salut.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
foana

senderi /senˈðɛ.ɾi/ /sənˈðɛ.ɾi/ n masc
atidoha

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
tsy misy

sentit /senˈtit/ n masc
antony
Intencionalitat d’allò que es diu.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
famantarana
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ senzilla senzills adj masc
tsotra
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
fisarahana

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
avaratra

serbi sèrbia adj masc
serba
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
serba
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serp n fem
bibilava
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ n masc
bibilava

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept serr serra serrada serrades serraia serraien serraies serram serrant serrar serrara serraran serrarem serraren serrares serrareu serraria serrarien serraries serrariva serrariven serrarives serrarà serraràs serraré serraríem serraríeu serrarívem serraríveu serrassen serrasses serrassin serrassis serrat serrats serrau serrava serraven serraves serravi serravo serre serreguem serreguessa serreguessen serreguesses serregueu serregués serreguéssom serreguéssou serrem serren serres serressa serressen serresses serressi serressin serressis serreu serri serrin serris serro serros serrs serrà serràiem serràieu serràrem serràreu serràs serràssem serràsseu serràssim serràssiu serràvem serràvets serràveu serràvom serrés serréssem serrésseu serréssim serréssiu serrí v.cent val v
manery
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrat /seˈrat/ /səˈrat/ adj masc
bonga
Sèrie de muntanyes poc elevades.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
fito
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
zato

setanta /seˈtan.ta/ number
fitopolo

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
septambra
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
seza
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
herinandro

setze /ˈse.d͡ze/ number
enina ambinifolo

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
seza
Lloc o centre de poder o autoritat.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
feo
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
fitaovam-pananahana
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
Sexualitat, activitat sexual.

si n masc
fo
(per extensió) Part interna d'una cosa.

sigil /siˈd͡ʒiɫ/ /siˈʒiɫ/ n masc
figadrana

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sign signa signada signades signam signant signar signara signaran signarem signaren signares signareu signaria signarien signaries signarà signaràs signaré signaríem signaríeu signassen signasses signassin signassis signat signats signau signava signaven signaves signe signem signen signes signessen signesses signessin signessis signeu signi signin signis signo signà signàrem signàreu signàs signàssem signàsseu signàssim signàssiu signàvem signàveu signés signéssem signésseu signéssim signéssiu signí val v
famantarana
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
famantarana

simple /ˈsim.pɫe/ adj
tsotra
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

sin /ˈsin/ n fem
fahotana

sina /ˈsi.na/ /ˈsi.nə/ n fem
tratra

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
solavady
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept singlot singlota singlotada singlotades singlotam singlotant singlotar singlotara singlotaran singlotarem singlotaren singlotares singlotareu singlotaria singlotarien singlotaries singlotarà singlotaràs singlotaré singlotaríem singlotaríeu singlotassen singlotasses singlotassin singlotassis singlotat singlotats singlotau singlotava singlotaven singlotaves singlote singlotem singloten singlotes singlotessen singlotesses singlotessin singlotessis singloteu singloti singlotin singlotis singloto singlotà singlotàrem singlotàreu singlotàs singlotàssem singlotàsseu singlotàssim singlotàssiu singlotàvem singlotàveu singlotés singlotéssem singlotésseu singlotéssim singlotéssiu singlotí val v
solavady

sis number
enina

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
zato

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
feo
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
fiarahamonina
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
orinasa
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

sofraja /soˈfɾa.d͡ʒa/ /soˈfɾa.ʒa/ /soˈfɾa.ʒə/ /suˈfɾa.ʒə/ n fem
talikana
Part interior del plec de la cama oposada al genoll.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
solifara

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
masoandro
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.
Bona persona, afable, amable, afectuós.

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
miaramila
Persona que forma part d'un exèrcit.

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
firaisankina

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
maimaim-poana
Solt, que ha estat separat del conjunt.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
tsiky
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
tsiky
Riure lleument.

sor /ˈsɔr/ n fem
anabavy

sorra /ˈso.ra/ n fem
fasika

sort n fem
vintana

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
fivoahana
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
mivoaka
Passar a fora.
(esports de pilota) Desplaçar-se, un porter, en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sovintejar /so.vin.teˈd͡ʒaɾ/ /so.vin.təˈd͡ʒa/ /so.βin.teˈd͡ʒa/ /so.βin.teˈʒa/ /su.vin.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sovintege sovintegem sovintegen sovinteges sovintegessen sovintegesses sovintegessin sovintegessis sovintegeu sovintegi sovintegin sovintegis sovintegés sovintegéssem sovintegésseu sovintegéssim sovintegéssiu sovintegí sovinteig sovinteja sovintejada sovintejades sovintejam sovintejant sovintejar sovintejara sovintejaran sovintejarem sovintejaren sovintejares sovintejareu sovintejaria sovintejarien sovintejaries sovintejarà sovintejaràs sovintejaré sovintejaríem sovintejaríeu sovintejassen sovintejasses sovintejassin sovintejassis sovintejat sovintejats sovintejau sovintejava sovintejaven sovintejaves sovintejo sovintejà sovintejàrem sovintejàreu sovintejàs sovintejàssem sovintejàsseu sovintejàssim sovintejàssiu sovintejàvem sovintejàveu v.cent val v
mitsidika

staff /esˈtaf/ /əsˈtaf/ n masc
langilangy

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
sambirano
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
siramamy

sud n masc
ampimbana

suec adj masc
soedoa
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
soedoa
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
tsenabe
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sur sura surada surades suram surant surar surara suraran surarem suraren surares surareu suraria surarien suraries surarà suraràs suraré suraríem suraríeu surassen surasses surassin surassis surat surats surau surava suraven suraves sure surem suren sures suressen suresses suressin suressis sureu suri surin suris suro surà suràrem suràreu suràs suràssem suràsseu suràssim suràssiu suràvem suràveu surés suréssem surésseu suréssim suréssiu surí val v
milomano
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
mamono

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sanskrity
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sí adv
eny
Expressió d'afirmació com a resposta.

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
famantarana

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
jabo

sòl n masc
tany

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
giga
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
kisoka

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
tasy
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
mikitika
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ adj masc
fiteny tahisiana
Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
fiteny tahisiana
Individu natural de Tahití.
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

taló /taˈɫo/ n masc
kiho
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
karipetra

tard /ˈtart/ adv
hariva

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
hariva

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
fararano

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
menapina voasary
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
voasary
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
latabatra
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

tauró /tawˈɾo/ n masc
akio

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
dite
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teatra

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
lakile

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teknolojia

tediós /te.ðiˈos/ /tə.ðiˈos/ adj masc
mankaleo

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ alg bal n-occ occ sept teixeix teixeixen teixeixes teixeixi teixeixin teixeixis teixeixo teixesc teixesqui teixesquin teixesquis teixia teixida teixides teixien teixies teixiguem teixigueu teixim teixint teixir teixira teixiran teixirem teixiren teixires teixireu teixiria teixirien teixiries teixirà teixiràs teixiré teixiríem teixiríeu teixisc teixisca teixisquen teixisques teixissen teixisses teixissin teixissis teixit teixits teixiu teixix teixixen teixixes teixixo teixí teixíem teixíeu teixírem teixíreu teixís teixíssem teixísseu teixíssim teixíssiu tix tixa tixen tixes tixi tixin tixis val v
tenona

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ n masc
tenona
Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept telefon telefona telefonada telefonades telefonam telefonant telefonar telefonara telefonaran telefonarem telefonaren telefonares telefonareu telefonaria telefonarien telefonaries telefonarà telefonaràs telefonaré telefonaríem telefonaríeu telefonassen telefonasses telefonassin telefonassis telefonat telefonats telefonau telefonava telefonaven telefonaves telefone telefonem telefonen telefones telefonessen telefonesses telefonessin telefonessis telefoneu telefoni telefonin telefonis telefono telefonà telefonàrem telefonàreu telefonàs telefonàssem telefonàsseu telefonàssim telefonàssiu telefonàvem telefonàveu telefonés telefonéssem telefonésseu telefonéssim telefonéssiu telefoní val v
telefaonina

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
fahita lavitra

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
fahitalavitra

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefàonina telefaonina
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
fihirifana

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
tempoly

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
tonontaona
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temps n masc
fotoana andro
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tempt tempta temptada temptades temptam temptant temptar temptara temptaran temptarem temptaren temptares temptareu temptaria temptarien temptaries temptarà temptaràs temptaré temptaríem temptaríeu temptassen temptasses temptassin temptassis temptat temptats temptau temptava temptaven temptaves tempte temptem tempten temptes temptessen temptesses temptessin temptessis tempteu tempti temptin temptis tempto temptà temptàrem temptàreu temptàs temptàssem temptàsseu temptàssim temptàssiu temptàvem temptàveu temptés temptéssem temptésseu temptéssim temptéssiu temptí val v
manandrana
Intentar, procurar d'aconseguir alguna cosa dificultosa.

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
ridao
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tenebra /teˈne.βɾa/ /təˈne.βɾə/ n fem
ny maìzina
(sovint en plural) Gran obscuritat.

termenal /teɾ.meˈnaɫ/ /tər.məˈnaɫ/ n masc
amborodao

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
tany
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
horohoron-tany

terrissa /teˈri.sa/ /təˈri.sa/ n fem
feta

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
tahotra

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
mpampihorohoro

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
loha
Cap d'una persona o animal.
Part anterior, frontal, d'una cosa.
Tap o part anterior de les bótes i barrils.
Mena de closca que cobreix el cos de les garoines.

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
atodinakanga

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
tafo

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tigra

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
taho

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
ranomainty

tip /ˈtip/ adj masc
feno
Que ha satisfet de la necessitat d'aliment.

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tir tira tirada tirades tiram tirant tirar tirara tiraran tirarem tiraren tirares tirareu tiraria tirarien tiraries tirarà tiraràs tiraré tiraríem tiraríeu tirassen tirasses tirassin tirassis tirat tirats tirau tirava tiraven tiraves tire tirem tiren tires tiressen tiresses tiressin tiressis tireu tiri tirin tiris tiro tirà tiràrem tiràreu tiràs tiràssem tiràsseu tiràssim tiràssiu tiràvem tiràveu tirés tiréssem tirésseu tiréssim tiréssiu tirí val v
apetraka
Deixar anar una cosa dins d'una altra.
afo
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
hety
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

tió /tiˈo/ n masc
hazo

to /ˈtɔ/ n masc
haabom-peo

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
mikitika
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.
milalao
Fer sonar un instrument musical.

tocat /toˈkat/ /tuˈkat/ n masc
mikitika

toll /ˈtoʎ/ n masc
dobo
En un riu, indret on l'aigua té una profunditat més gran que la mitjana i té poc moviment.
Un clot natural, ple d'aigua que s'aprofita per a rentar roba.

tombar /tomˈba/ /tomˈbaɾ/ /tumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tomb tomba tombada tombades tombam tombant tombar tombara tombaran tombarem tombaren tombares tombareu tombaria tombarien tombaries tombarà tombaràs tombaré tombaríem tombaríeu tombassen tombasses tombassin tombassis tombat tombats tombau tombava tombaven tombaves tombe tombem tomben tombes tombessen tombesses tombessin tombessis tombeu tombi tombin tombis tombo tombà tombàrem tombàreu tombàs tombàssem tombàsseu tombàssim tombàssiu tombàvem tombàveu tombés tombéssem tombésseu tombéssim tombéssiu tombí val v
mihodina
Girar una cosa d'una part a una altra.
Girar, canviar de direcció.

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
voatabiha

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
fompo-tany

tord /ˈtort/ adj masc
volombatolalaka

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
rambondanitra

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tornege tornegem tornegen torneges tornegessen tornegesses tornegessin tornegessis tornegeu tornegi tornegin tornegis tornegés tornegéssem tornegésseu tornegéssim tornegéssiu tornegí torneig torneja tornejada tornejades tornejam tornejant tornejar tornejara tornejaran tornejarem tornejaren tornejares tornejareu tornejaria tornejarien tornejaries tornejarà tornejaràs tornejaré tornejaríem tornejaríeu tornejassen tornejasses tornejassin tornejassis tornejat tornejats tornejau tornejava tornejaven tornejaves tornejo tornejà tornejàrem tornejàreu tornejàs tornejàssem tornejàsseu tornejàssim tornejàssiu tornejàvem tornejàveu val v
mihodina
(transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.

torre /ˈto.re/ n fem
tilikambo
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
sokatra
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
fampijaliana

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tortur tortura torturada torturades torturam torturant torturar torturara torturaran torturarem torturaren torturares torturareu torturaria torturarien torturaries torturarà torturaràs torturaré torturaríem torturaríeu torturassen torturasses torturassin torturassis torturat torturats torturau torturava torturaven torturaves torture torturem torturen tortures torturessen torturesses torturessin torturessis tortureu torturi torturin torturis torturo torturà torturàrem torturàreu torturàs torturàssem torturàsseu torturàssim torturàssiu torturàvem torturàveu torturés torturéssem torturésseu torturéssim torturéssiu torturí val v
fampijaliana
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

tot /ˈtɔt/ tota tots adj masc
avokoa
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

totxo /ˈto.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃu/ n masc
biriky
Maó gruixut.

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tract tracta tractada tractades tractam tractant tractar tractara tractaran tractarem tractaren tractares tractareu tractaria tractarien tractaries tractarà tractaràs tractaré tractaríem tractaríeu tractassen tractasses tractassin tractassis tractat tractats tractau tractava tractaven tractaves tracte tractem tracten tractes tractessen tractesses tractessin tractessis tracteu tracti tractin tractis tracto tractà tractàrem tractàreu tractàs tractàssem tractàsseu tractàssim tractàssiu tractàvem tractàveu tractés tractéssem tractésseu tractéssim tractéssiu tractí val v
anjara
Conversar, tenir amistat i tracte amb algú.

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
fomban-drazana
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
alefa

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tram

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ adj
vokovoko
Que travessa d'un costat a un altre.

trastorn de l'espectre autista n masc
autiste

trau /tɾaw/ n masc
trano
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

travessar /tɾa.veˈsaɾ/ /tɾa.βeˈsa/ /tɾə.vəˈsa/ /tɾə.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept travessa travessada travessades travessam travessant travessar travessara travessaran travessarem travessaren travessares travessareu travessaria travessarien travessaries travessarà travessaràs travessaré travessaríem travessaríeu travessassen travessasses travessassin travessassis travessat travessats travessau travessava travessaven travessaves travesse travessem travessen travesses travessessen travessesses travessessin travessessis travesseu travessi travessin travessis travesso travessà travessàrem travessàreu travessàs travessàssem travessàsseu travessàssim travessàssiu travessàvem travessàveu travessés travesséssem travessésseu travesséssim travesséssiu travessí través val v
vokovoko

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
mpamadika

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
asa
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
(física) Magnitud que mesura l'energia necessària per a modificar l'energia d'algun sistema, en especial per a generar moviment o alterar cossos.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
miasa

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
fiaran-dalamby

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
mamaky
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.
mihodina
(intransitiu) Canviar de direcció d’un camí o carrer a un altre.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
telopolo

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
telo

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
zato

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
harena
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
telo ambinifolo

tricotar /tɾi.koˈta/ /tɾi.koˈtaɾ/ /tɾi.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tricot tricota tricotada tricotades tricotam tricotant tricotar tricotara tricotaran tricotarem tricotaren tricotares tricotareu tricotaria tricotarien tricotaries tricotarà tricotaràs tricotaré tricotaríem tricotaríeu tricotassen tricotasses tricotassin tricotassis tricotat tricotats tricotau tricotava tricotaven tricotaves tricote tricotem tricoten tricotes tricotessen tricotesses tricotessin tricotessis tricoteu tricoti tricotin tricotis tricoto tricotà tricotàrem tricotàreu tricotàs tricotàssem tricotàsseu tricotàssim tricotàssiu tricotàvem tricotàveu tricotés tricotéssem tricotésseu tricotéssim tricotéssiu tricotí val v
manao ba

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
alahelo

tro /ˈtɾo/ n masc
ampy
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trompetra
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
paosy
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
sosom-pikoriana

tros de quòniam n masc
vendrana

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tiolipa

tumor /tuˈmor/ n masc
fivontosana

turment /turˈmen/ /tuɾˈmen/ /tuɾˈment/ n masc
fampijaliana

turó n masc
bonga
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
tamily
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
lalitromby

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
poizina
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
maso
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
vangy
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.

un number
iray
(cardinal) La unitat completa.

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
hoho
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
erana

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
oniversite

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
mpikambana

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
omby
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
fialantsasatra
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vaksiny
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
fory

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vanila

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
sambo

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
herim-po

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
lohasaha
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
herim-po
Tret de la persona que és valenta.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampira
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vaporar /ba.poˈɾa/ /bə.puˈɾa/ /va.poˈɾaɾ/ /və.poˈɾa/ /və.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vapor vapora vaporada vaporades vaporam vaporant vaporar vaporara vaporaran vaporarem vaporaren vaporares vaporareu vaporaria vaporarien vaporaries vaporarà vaporaràs vaporaré vaporaríem vaporaríeu vaporassen vaporasses vaporassin vaporassis vaporat vaporats vaporau vaporava vaporaven vaporaves vapore vaporem vaporen vapores vaporessen vaporesses vaporessin vaporessis vaporeu vapori vaporin vaporis vaporo vaporà vaporàrem vaporàreu vaporàs vaporàssem vaporàsseu vaporàssim vaporàssiu vaporàvem vaporàveu vaporés vaporéssem vaporésseu vaporéssim vaporéssiu vaporí v
etona

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
langilangy
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.
taho
(golf) Part central d'un bastó, consistent en una barra prima, llarga, recta i de flexibilitat variable que fa d'eix.

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
zanak'omby

vedet /beˈðet/ /bəˈðɛt/ /veˈðet/ /vəˈðət/ /vəˈðɛt/ n fem
kintana
Artista femenina principal d’un espectacle de varietats o de revista.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
lay

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vel vela velada velades velam velant velar velara velaran velarem velaren velares velareu velaria velarien velaries velarà velaràs velaré velaríem velaríeu velassen velasses velassin velassis velat velats velau velava velaven velaves vele velem velen veles velessen velesses velessin velessis veleu veli velin velis velo velà velàrem velàreu velàs velàssem velàsseu velàssim velàssiu velàvem velàveu velés veléssem velésseu veléssim veléssiu velí v
zavona
(fotografia) Inutilitzar una emulsió fotogràfica per l’acció d’un factor ambiental, normalment la llum.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
antitra
De llarga vida, gran.
Referit a objectes, antic o espatllat.

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
mivarotra

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
valifaty

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
rivotra

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
fikopahana

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventil ventila ventilada ventilades ventilam ventilant ventilar ventilara ventilaran ventilarem ventilaren ventilares ventilareu ventilaria ventilarien ventilaries ventilarà ventilaràs ventilaré ventilaríem ventilaríeu ventilassen ventilasses ventilassin ventilassis ventilat ventilats ventilau ventilava ventilaven ventilaves ventile ventilem ventilen ventiles ventilessen ventilesses ventilessin ventilessis ventileu ventili ventilin ventilis ventilo ventilà ventilàrem ventilàreu ventilàs ventilàssem ventilàsseu ventilàssim ventilàssiu ventilàvem ventilàveu ventilés ventiléssem ventilésseu ventiléssim ventiléssiu ventilí v
rivotra

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
ankolany

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ n masc
kibo

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
matoanteny

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
maitso
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
maitso
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
hasotry

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
mena
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
poizina
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesprada /besˈpɾa.ða/ /bəsˈpɾa.ðə/ /vesˈpɾa.ða/ /vəsˈpɾa.ðə/ n fem
hariva

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
hariva

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
akanjo

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
mpitsabo biby
Relacionat amb el treball del veterinari.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
mpitsabo biby
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
divay
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
dia
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
fandresena

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
fahavelomana
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
vitra

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
tanana

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
vinaigitra

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
roapolo

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
dimy amby roapolo

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
roapolo

vint-i-dues /ˌbin.tiˈðu.es/ /ˌbin.tiˈðu.əs/ /ˌvin.tiˈðu.es/ /ˌvin.tiˈðu.əs/ number
roapolo
Forma femenina de vint-i-dos.

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
roapolo

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
roapolo

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
roapolo

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
roapolo

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
roapolo

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
roapolo

vint-i-una /bin.tiˈu.na/ /bin.tiˈu.nə/ /vin.tiˈu.na/ /vin.tiˈu.nə/ number
roapolo
Forma femenina de vint-i-un.

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
roapolo

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
volomparasy
Planta que fa flors de color lila.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ adj
volomparasy
De color morat clar com la viola.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
volomparasy
Color morat clar com la viola.

violentar /bi.o.ɫenˈta/ /bi.u.ɫənˈta/ /vi.o.ɫenˈtaɾ/ /vi.o.ɫənˈta/ /vi.u.ɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val violent violenta violentada violentades violentam violentant violentar violentara violentaran violentarem violentaren violentares violentareu violentaria violentarien violentaries violentarà violentaràs violentaré violentaríem violentaríeu violentassen violentasses violentassin violentassis violentat violentats violentau violentava violentaven violentaves violente violentem violenten violentes violentessen violentesses violentessin violentessis violenteu violenti violentin violentis violento violentà violentàrem violentàreu violentàs violentàssem violentàsseu violentàssim violentàssiu violentàvem violentàveu violentés violentéssem violentésseu violentéssim violentéssiu violentí v
mahatonga

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
bika
Allò que és percebut des d'un punt concret.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
miaina
Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
voambolana

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
zanatsoratra

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
fihitra
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
vorona
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapoky
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
fihitra
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
volokano afotroa

voleiar /bo.ɫeˈja/ /bu.ɫəˈja/ /vo.ɫeˈjaɾ/ /vo.ɫəˈja/ /vu.ɫəˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val volei voleia voleiada voleiades voleiam voleiant voleiar voleiara voleiaran voleiarem voleiaren voleiares voleiareu voleiaria voleiarien voleiaries voleiarà voleiaràs voleiaré voleiaríem voleiaríeu voleiassen voleiasses voleiassin voleiassis voleiat voleiats voleiau voleiava voleiaven voleiaves voleie voleiem voleien voleies voleiessen voleiesses voleiessin voleiessis voleieu voleio voleià voleiàrem voleiàreu voleiàs voleiàssem voleiàsseu voleiàssim voleiàssiu voleiàvem voleiàveu voleiés voleiéssem voleiésseu voleiéssim voleiéssiu voleí voleï voleïn voleïs v
fihitra

vorejar /bo.ɾeˈd͡ʒa/ /bo.ɾeˈʒa/ /vo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɾəˈd͡ʒa/ /vu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vorege voregem voregen voreges voregessen voregesses voregessin voregessis voregeu voregi voregin voregis voregés voregéssem voregésseu voregéssim voregéssiu voregí voreig voreja vorejada vorejades vorejam vorejant vorejar vorejara vorejaran vorejarem vorejaren vorejares vorejareu vorejaria vorejarien vorejaries vorejarà vorejaràs vorejaré vorejaríem vorejaríeu vorejassen vorejasses vorejassin vorejassis vorejat vorejats vorejau vorejava vorejaven vorejaves vorejo vorejà vorejàrem vorejàreu vorejàs vorejàssem vorejàsseu vorejàssim vorejàssiu vorejàvem vorejàveu v
amborodao

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
valo

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
zato

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
valopolo

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
fala

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
toerana fidiovana
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
faharesena
Imposar-se en una disputa.

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
tendro

vídua /ˈbi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.ə/ n fem
mpananotena

xai /ˈt͡ʃaj/ n masc
besavily
(figurat) Persona dòcil i servil.

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
tetitsipika

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
lay
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
tetitsipika
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
tambajotra
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa de protecció n fem
tetitsipika

xat /ˈʃat/ n masc
piso

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
katsorombina
Que parla molt en va.

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
sipa
Noi que festeja, parella sentimental.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
atranatrana

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
sinoa
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
sokola sokolà
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
mpamily

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
aotra
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrika
Continent situat al sud d'Europa.

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Azia
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Aotrisy
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
India
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
voromahery egla
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
dokotra

ànim n masc
herim-po

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
sakafo

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabo
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
arabo
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
nenibe
Forma femenina de avi.

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
foko

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
sampy

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
fanondro
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

íntegre /ˈin.te.ɣɾe/ /ˈin.tə.ɣɾə/ adj
feno

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
vorombozaka

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
atody

ós n masc
orsa
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
bobo