logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
lojî

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
DNA

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Îbrahîm

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adem

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Efxanistan Afganistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Elbanya
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Quran

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Elmanya Almanya

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Skender

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Cezayir

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerîka

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Amerîkaya Bakur

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Emerîkaya Başûr

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Îngiltere
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Enqere

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigûa û Berbûda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
ئانڤهرس

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Arjantîn
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Arşîmed

Aràbia Saudí /aˌɾa.bi.a.sawˈði/ /əˌɾa.βi.ə.səwˈði/ pn
Erebistana Siûdî

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Awistralya
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Avignon
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Azerbeycan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barselona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlîn

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Cêwî

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Rûsya Sipî
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Bîrmanya
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Bohemya

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolîvya
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Bruksel

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgaristan

Burkina Faso pn
Burkîna Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belçîka
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosna Hersek
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Qahîre

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Katalonya
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Komara Korêyê
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Hirvatistan
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Şam

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
دانمارک
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Djibouti pn
Cîbûtî
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Déu pn
Xuda Xwedê

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Misir
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Erîtrêya
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Dûvpişk

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Îskoçya

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slovakya
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovenya
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Spanya
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Dewletên Yekbûyî
Estats Units

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonya
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Ewropa ئه‌وروپا

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Hawa

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Fîlîpîn
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Fînlanda Fînlenda
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
frensî

França /ˈfɾan.sə/ pn
Fransa
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Cenevre
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.

Gran Bretanya pn
Brîtanya
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Grînlenda

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Yewnanistan
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guadeloupe /ɡwa.ðeˈɫup/ /ɡwə.ðəˈɫup/ pn
Guadeloupe

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Hondûras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Macaristan
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
înternet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Îran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Îraq
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Îrland
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Îsland
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Îtalya
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japon ژاپۆن
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Yehowa

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenya
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosova

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
Lesoto
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Letonya
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lîtvanya
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Lûksembûrg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Makedonya
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrîd

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Marroc /məˈrɔk/ pn
Maroko
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Mart pn
Behram
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinique

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Morîtanya
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldova
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolya Moxolistan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Montenegro pn
Montenegro

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Mosko

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambik
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Myanmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Meksîk
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monako
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Múnic /ˈmu.nik/ pn
Munich

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Gaxand
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namîbya
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Nauru pn
Naûrû
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niûe

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norwec
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

París /paˈɾis/ pn
Parîs

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Holand
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Pequín /peˈkin/ pn
Pekîn

Perú /pəˈɾu/ pn
Perû
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluton

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polonya
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portekîz Portûgal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Puerto Rico pn
Porto Rîko
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Keyaniya Yekbûyî
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Romanya
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rûsya Ûris
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marîno
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Sêûl

Sierra Leone pn
Sierra Leone
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Srî Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Afrîkaya Başûr
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Swêd
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Swîsre
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Siwaziland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbistan

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tacikistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzanya
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Erd
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tûnis
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Tirkiye
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Txad pn
Çad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Komara Çek
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukrayna
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uruguai pn
Ûrûguay

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Walonya

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatîkan

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Gelawêj

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wîkîferheng

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Viyetnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wîkîpediya

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Çîn

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Kibris Qubris
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Zimbàbue pn
Zîmbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambiya
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

abadia /a.baˈði.a/ n fem
dergah

abalançar /a.ba.ɫanˈsaɾ/ /a.βa.ɫanˈsa/ /ə.βə.ɫənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abalance abalancem abalancen abalances abalancessen abalancesses abalancessin abalancessis abalanceu abalanci abalancin abalancis abalancés abalancéssem abalancésseu abalancéssim abalancéssiu abalancí abalanç abalança abalançada abalançades abalançam abalançant abalançar abalançara abalançaran abalançarem abalançaren abalançares abalançareu abalançaria abalançarien abalançaries abalançarà abalançaràs abalançaré abalançaríem abalançaríeu abalançassen abalançasses abalançassin abalançassis abalançat abalançats abalançau abalançava abalançaven abalançaves abalanço abalançà abalançàrem abalançàreu abalançàs abalançàssem abalançàsseu abalançàssim abalançàssiu abalançàvem abalançàveu bal bal (1) occ sept val v
avêtin
(pronominal) Escometre a algú o a alguna cosa tirant-se al damunt.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abandon abandona abandonada abandonades abandonam abandonant abandonar abandonara abandonaran abandonarem abandonaren abandonares abandonareu abandonaria abandonarien abandonaries abandonarà abandonaràs abandonaré abandonaríem abandonaríeu abandonassen abandonasses abandonassin abandonassis abandonat abandonats abandonau abandonava abandonaven abandonaves abandone abandonem abandonen abandones abandonessen abandonesses abandonessin abandonessis abandoneu abandoni abandonin abandonis abandono abandonà abandonàrem abandonàreu abandonàs abandonàssem abandonàsseu abandonàssim abandonàssiu abandonàvem abandonàveu abandonés abandonéssem abandonésseu abandonéssim abandonéssiu abandoní alg bal bal (1) occ sept val v
mêranî
Perdre els ànims, desanimar-se.

abat /aˈbat/ n masc
serekrahib

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
zikê mirov

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
hing mêş
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
nêrehing
Abella mascle.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
helkêşandar

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
باوه‌ش

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
kurtenav

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
Nîsan avrêl
Quart mes de l'any.

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acab acaba acabada acabades acabam acabant acabar acabara acabaran acabarem acabaren acabares acabareu acabaria acabarien acabaries acabarà acabaràs acabaré acabaríem acabaríeu acabassen acabasses acabassin acabassis acabat acabats acabau acabava acabaven acabaves acabe acabem acaben acabes acabessen acabesses acabessin acabessis acabeu acabi acabin acabis acabo acabà acabàrem acabàreu acabàs acabàssem acabàsseu acabàssim acabàssiu acabàvem acabàveu acabés acabéssem acabésseu acabéssim acabéssiu acabí alg bal bal (1) occ sept val v
qedandin

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
mist dan
Fer carícies, tractar amb afecte.

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
devok
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accept accepta acceptada acceptades acceptam acceptant acceptar acceptara acceptaran acceptarem acceptaren acceptares acceptareu acceptaria acceptarien acceptaries acceptarà acceptaràs acceptaré acceptaríem acceptaríeu acceptassen acceptasses acceptassin acceptassis acceptat acceptats acceptau acceptava acceptaven acceptaves accepte acceptem accepten acceptes acceptessen acceptesses acceptessin acceptessis accepteu accepti acceptin acceptis accepto acceptà acceptàrem acceptàreu acceptàs acceptàssem acceptàsseu acceptàssim acceptàssiu acceptàvem acceptàveu acceptés acceptéssem acceptésseu acceptéssim acceptéssiu acceptí alg bal bal (1) occ sept val v
qebûl kirin
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
pola

aclapar /a.kɫaˈpa/ /a.kɫaˈpaɾ/ /ə.kɫəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclapa aclapada aclapades aclapant aclapar aclapara aclaparan aclaparem aclaparen aclapares aclapareu aclaparia aclaparien aclaparies aclaparà aclaparàs aclaparé aclaparíem aclaparíeu aclapassen aclapasses aclapat aclapats aclapava aclapaven aclapaves aclape aclapem aclapen aclapes aclapessen aclapesses aclapessin aclapessis aclapeu aclapi aclapin aclapis aclapo aclapà aclapàrem aclapàreu aclapàssem aclapàsseu aclapàvem aclapàveu aclapés aclapéssem aclapésseu aclapéssim aclapéssiu aclapí occ sept val val (1) v
ava bûn

aclucar /a.kɫuˈka/ /a.kɫuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acluc acluca aclucada aclucades aclucam aclucant aclucar aclucara aclucaran aclucarem aclucaren aclucares aclucareu aclucaria aclucarien aclucaries aclucarà aclucaràs aclucaré aclucaríem aclucaríeu aclucassen aclucasses aclucassin aclucassis aclucat aclucats aclucau aclucava aclucaven aclucaves acluco aclucà aclucàrem aclucàreu aclucàs aclucàssem aclucàsseu aclucàssim aclucàssiu aclucàvem aclucàveu acluque acluquem acluquen acluques acluquessen acluquesses acluquessin acluquessis acluqueu acluqui acluquin acluquis acluqués acluquéssem acluquésseu acluquéssim acluquéssiu acluquí alg bal bal (1) occ sept val v
girtin
Tancar els ulls.

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
akne

acorar /a.koˈɾa/ /a.koˈɾaɾ/ /ə.koˈɾa/ /ə.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acor acora acorada acorades acoram acorant acorar acorara acoraran acorarem acoraren acorares acorareu acoraria acorarien acoraries acorarà acoraràs acoraré acoraríem acoraríeu acorassen acorasses acorassin acorassis acorat acorats acorau acorava acoraven acoraves acore acorem acoren acores acoressen acoresses acoressin acoressis acoreu acori acorin acoris acoro acorà acoràrem acoràreu acoràs acoràssem acoràsseu acoràssim acoràssiu acoràvem acoràveu acorés acoréssem acorésseu acoréssim acoréssiu acorí alg bal bal (1) occ sept val v
kuştin
Matar amb una ferida al cor.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
akordîyan

acréixer /aˈkɾe.ʃe/ /aˈkɾej.ʃe/ /aˈkɾej.ʃeɾ/ /əˈkɾe.ʃə/ acreix acreixem acreixen acreixent acreixeran acreixerem acreixeren acreixeres acreixereu acreixeria acreixerien acreixeries acreixerà acreixeràs acreixeré acreixeríem acreixeríeu acreixes acreixessin acreixessis acreixeu acreixi acreixia acreixien acreixies acreixin acreixis acreixo acreixé acreixérem acreixéreu acreixés acreixéssim acreixéssiu acreixí acreixíem acreixíeu acresc acresca acrescuda acrescudes acrescut acrescuts acresquem acresquen acresquera acresqueren acresqueres acresques acresquessen acresquesses acresquessin acresquessis acresqueu acresqui acresquin acresquis acresqué acresquérem acresquéreu acresqués acresquéssem acresquésseu acresquéssim acresquéssiu acresquí acréixer bal occ sept val v
گه‌وره‌بوون

actini /əkˈti.ni/ n masc
aktinyûm

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
lîstik
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

acubar /a.kuˈbaɾ/ /a.kuˈβa/ /ə.kuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acub acuba acubada acubades acubam acubant acubar acubara acubaran acubarem acubaren acubares acubareu acubaria acubarien acubaries acubarà acubaràs acubaré acubaríem acubaríeu acubassen acubasses acubassin acubassis acubat acubats acubau acubava acubaven acubaves acube acubem acuben acubes acubessen acubesses acubessin acubessis acubeu acubi acubin acubis acubo acubà acubàrem acubàreu acubàs acubàssem acubàsseu acubàssim acubàssiu acubàvem acubàveu acubés acubéssem acubésseu acubéssim acubéssiu acubí bal bal (1) occ sept val v
fetisandin

acudir /a.kuˈði/ /a.kuˈðiɾ/ /ə.kuˈði/ acuda acudeix acudeixen acudeixes acudeixi acudeixin acudeixis acudeixo acuden acudes acudesc acudesqui acudesquin acudesquis acudi acudia acudida acudides acudien acudies acudiguem acudigueu acudim acudin acudint acudir acudira acudiran acudirem acudiren acudires acudireu acudiria acudirien acudiries acudirà acudiràs acudiré acudiríem acudiríeu acudis acudisc acudisca acudisquen acudisques acudissen acudisses acudissin acudissis acudit acudits acudiu acudix acudixen acudixes acudixo acudo acudí acudíem acudíeu acudírem acudíreu acudís acudíssem acudísseu acudíssim acudíssiu acut acuts bal centr n-occ occ sept val v
çûn
(arcaisme, alguerès) Anar a donar ajuda a algú, atendre.

acudit n masc
henek
Història breu còmica d’intenció humorística.

acugular /a.ku.ɣuˈɫa/ /a.ku.ɣuˈɫaɾ/ /ə.ku.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acugul acugula acugulada acugulades acugulam acugulant acugular acugulara acugularan acugularem acugularen acugulares acugulareu acugularia acugularien acugularies acugularà acugularàs acugularé acugularíem acugularíeu acugulassen acugulasses acugulassin acugulassis acugulat acugulats acugulau acugulava acugulaven acugulaves acugule acugulem acugulen acugules acugulessen acugulesses acugulessin acugulessis acuguleu acuguli acugulin acugulis acugulo acugulà acugulàrem acugulàreu acugulàs acugulàssem acugulàsseu acugulàssim acugulàssiu acugulàvem acugulàveu acugulés acuguléssem acugulésseu acuguléssim acuguléssiu acugulí bal bal (1) occ sept val v
fetisandin

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
biehliyet

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
rengdêr

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
birêvebirin

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administratîv

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
peyîn
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
genc
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
genc
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adormir /a.ðorˈmi/ /a.ðoɾˈmi/ /a.ðoɾˈmiɾ/ /ə.ðoɾˈmi/ /ə.ðurˈmi/ adorm adorma adormen adormes adormi adormia adormida adormides adormien adormies adormiguem adormigueu adormim adormin adormint adormir adormira adormiran adormirem adormiren adormires adormireu adormiria adormirien adormiries adormirà adormiràs adormiré adormiríem adormiríeu adormis adormissen adormisses adormissin adormissis adormit adormits adormiu adormo adorms adormí adormíem adormíeu adormírem adormíreu adormís adormíssem adormísseu adormíssim adormíssiu alg bal occ sept val v
nivistin
Descuidar-se, obrar amb negligència.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrênalîn

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
navnîşan
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adrece adrecem adrecen adreces adrecessen adrecesses adrecessin adrecessis adreceu adreci adrecin adrecis adrecés adrecéssem adrecésseu adrecéssim adrecéssiu adrecí adreç adreça adreçada adreçades adreçam adreçant adreçar adreçara adreçaran adreçarem adreçaren adreçares adreçareu adreçaria adreçarien adreçaries adreçarà adreçaràs adreçaré adreçaríem adreçaríeu adreçassen adreçasses adreçassin adreçassis adreçat adreçats adreçau adreçava adreçaven adreçaves adreço adreçà adreçàrem adreçàreu adreçàs adreçàssem adreçàsseu adreçàssim adreçàssiu adreçàvem adreçàveu bal bal (1) occ sept val v
hilatin
Aixecar, alçar el que ha caigut o estès a terra.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
zelam
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
zelam
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
hoker

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
neyar

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
eboqat

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
balafirgeh

aferrar /a.feˈra/ /a.feˈraɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aferr aferra aferrada aferrades aferram aferrant aferrar aferrara aferraran aferrarem aferraren aferrares aferrareu aferraria aferrarien aferraries aferrarà aferraràs aferraré aferraríem aferraríeu aferrassen aferrasses aferrassin aferrassis aferrat aferrats aferrau aferrava aferraven aferraves aferre aferrem aferren aferres aferressen aferresses aferressin aferressis aferreu aferri aferrin aferris aferro aferrà aferràrem aferràreu aferràs aferràssem aferràsseu aferràssim aferràssiu aferràvem aferràveu aferrés aferréssem aferrésseu aferréssim aferréssiu aferrí bal bal (1) occ sept val v
girtin
Agafar fortament.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
mil
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
mil
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

afollar /a.foˈʎa/ /a.foˈʎaɾ/ /ə.foˈʎa/ /ə.fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afoll afolla afollada afollades afollam afollant afollar afollara afollaran afollarem afollaren afollares afollareu afollaria afollarien afollaries afollarà afollaràs afollaré afollaríem afollaríeu afollassen afollasses afollassin afollassis afollat afollats afollau afollava afollaven afollaves afolle afollem afollen afolles afollessen afollesses afollessin afollessis afolleu afolli afollin afollis afollo afollà afollàrem afollàreu afollàs afollàssem afollàsseu afollàssim afollàssiu afollàvem afollàveu afollés afolléssem afollésseu afolléssim afolléssiu afollí alg bal bal (1) occ sept val v
birrîn
Malmetre algun membre del cos; mutilar.

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
afrîkansî
Relacionat amb Àfrica.

afrikaans n masc
efrîqî Efrîqî

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
girtin
Prendre amb la mà alguna cosa.
Prendre un reu o algú que fuig.
Sobrevenir.
Prendre, acceptar alguna cosa.
Arrelar les plantes.

agarrar /a.ɣaˈra/ /a.ɣaˈraɾ/ /ə.ɣəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarr agarra agarrada agarrades agarram agarrant agarrar agarrara agarraran agarrarem agarraren agarrares agarrareu agarraria agarrarien agarraries agarrarà agarraràs agarraré agarraríem agarraríeu agarrassen agarrasses agarrassin agarrassis agarrat agarrats agarrau agarrava agarraven agarraves agarre agarrem agarren agarres agarressen agarresses agarressin agarressis agarreu agarri agarrin agarris agarro agarrà agarràrem agarràreu agarràs agarràssem agarràsseu agarràssim agarràssiu agarràvem agarràveu agarrés agarréssem agarrésseu agarréssim agarréssiu agarrí bal bal (1) occ sept val v
girtin
Agafar fortament amb la mà alguna cosa.

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
êş

agost /əˈɣost/ n masc
tebax
Vuitè mes de l'any.

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
çandinî cotkarî

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
derzî
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
axa

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
do
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
av ab
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigua de roses n fem
ava gulan

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
avzê

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
av
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
hewa
(normalment incomptable) Gasos de l’atmosfera.

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixec aixeca aixecada aixecades aixecam aixecant aixecar aixecara aixecaran aixecarem aixecaren aixecares aixecareu aixecaria aixecarien aixecaries aixecarà aixecaràs aixecaré aixecaríem aixecaríeu aixecassen aixecasses aixecassin aixecassis aixecat aixecats aixecau aixecava aixecaven aixecaves aixeco aixecà aixecàrem aixecàreu aixecàs aixecàssem aixecàsseu aixecàssim aixecàssiu aixecàvem aixecàveu aixeque aixequem aixequen aixeques aixequessen aixequesses aixequessin aixequessis aixequeu aixequi aixequin aixequis aixequés aixequéssem aixequésseu aixequéssim aixequéssiu aixequí alg bal bal (1) occ sept val v
berz kirin
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
binçeng

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
zembere
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
bi vî awayî
D’aquesta manera.

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
alîkarî
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
alîkar
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
alîkarî kirin

ajupir /a.d͡ʒuˈpiɾ/ /a.ʒuˈpi/ /ə.ʒuˈpi/ ajup ajupa ajupen ajupes ajupi ajupia ajupida ajupides ajupien ajupies ajupiguem ajupigueu ajupim ajupin ajupint ajupir ajupira ajupiran ajupirem ajupiren ajupires ajupireu ajupiria ajupirien ajupiries ajupirà ajupiràs ajupiré ajupiríem ajupiríeu ajupis ajupissen ajupisses ajupissin ajupissis ajupit ajupits ajupiu ajupo ajups ajupí ajupíem ajupíeu ajupírem ajupíreu ajupís ajupíssem ajupísseu ajupíssim ajupíssiu bal occ sept val v
tot bûn
(pronominal) Abaixar-se doblegant les cames.

ajusticiar /a.d͡ʒus.ti.siˈa/ /a.d͡ʒus.ti.siˈaɾ/ /a.ʒus.ti.siˈa/ /ə.ʒus.ti.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajusticia ajusticiada ajusticiades ajusticiam ajusticiant ajusticiar ajusticiara ajusticiaran ajusticiarem ajusticiaren ajusticiares ajusticiareu ajusticiaria ajusticiarien ajusticiaries ajusticiarà ajusticiaràs ajusticiaré ajusticiaríem ajusticiaríeu ajusticiassen ajusticiasses ajusticiassin ajusticiassis ajusticiat ajusticiats ajusticiau ajusticiava ajusticiaven ajusticiaves ajusticie ajusticiem ajusticien ajusticies ajusticiessen ajusticiesses ajusticiessin ajusticiessis ajusticieu ajusticii ajusticio ajusticià ajusticiàrem ajusticiàreu ajusticiàs ajusticiàssem ajusticiàsseu ajusticiàssim ajusticiàssiu ajusticiàvem ajusticiàveu ajusticiés ajusticiéssem ajusticiésseu ajusticiéssim ajusticiéssiu ajusticií ajusticiï ajusticiïn ajusticiïs bal bal (1) occ sept val v
xeniqandin

ala /ˈa.ɫa/ n fem
bask
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
rojhilatin
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
elbanî Elbanî
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
mijmij zerdelî

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
bacanreş

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albînîzm

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alkol

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
şabûnî
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
almanî
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
Elmanî
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alenada /a.ɫeˈna.ða/ /ə.ɫəˈna.ðə/ n fem
هه‌ناسه‌
Expiració forta d’alè.

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
fîl

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
rihan

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algorîtma

algun /aɫˈɣun/ adj masc
yek

alguna cosa pronoun
tiştek

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
yekîtiya
Anell de casament.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
xwarin

aljub /aɫˈd͡ʒup/ /əɫˈʒup/ /əʎˈʒup/ n masc
baterî

all /ˈaʎ/ n masc
sîr
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
aşît

allunatge n masc
daketina ser heyvê

allunyat /a.ʎuˈɲat/ /ə.ʎuˈɲat/ adj masc
dûr

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
bilind
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
text

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
din

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
bafûn

alumne oient n masc
guhdar

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avokado

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
به‌ڕوو

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
allel

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alce alcem alcen alces alcessen alcesses alcessin alcessis alceu alci alcin alcis alcés alcéssem alcésseu alcéssim alcéssiu alcí alg alç alça alçada alçades alçam alçant alçar alçara alçaran alçarem alçaren alçares alçareu alçaria alçarien alçaries alçarà alçaràs alçaré alçaríem alçaríeu alçassen alçasses alçassin alçassis alçat alçats alçau alçava alçaven alçaves alço alçà alçàrem alçàreu alçàs alçàssem alçàsseu alçàssim alçàssiu alçàvem alçàveu bal bal (1) occ sept val v
hilatin
Posar-se dret algú que estava assegut.
Augmentar l'alçària.
hilbûn
Anar en contra del poder establert.

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
هه‌ناسه‌

amagament /a.ma.ɣaˈmen/ /a.ma.ɣaˈment/ /ə.mə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɣəˈment/ n masc
veşartin

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
veşartin
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
selete

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
hez kirin

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amar amara amarada amarades amaram amarant amarar amarara amararan amararem amararen amarares amarareu amararia amararien amararies amararà amararàs amararé amararíem amararíeu amarassen amarasses amarassin amarassis amarat amarats amarau amarava amaraven amaraves amare amarem amaren amares amaressen amaresses amaressin amaressis amareu amari amarin amaris amaro amarà amaràrem amaràreu amaràs amaràssem amaràsseu amaràssim amaràssiu amaràvem amaràveu amarés amaréssem amarésseu amaréssim amaréssiu amarí bal bal (1) occ sept val v
reş kirin
Tirar aigua a la calç per a fondre-la.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
tal
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
gef

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
amerikyûm

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
behîv

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
bejavî
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
amharî

amic /aˈmik/ n masc
heval dost
Que té amistat.

amistat /a.misˈtat/ n fem
dostî
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnezî

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
hijkirin
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amotinar /a.mo.tiˈna/ /a.mo.tiˈnaɾ/ /ə.mo.tiˈna/ /ə.mu.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amotina amotinada amotinades amotinam amotinant amotinar amotinara amotinaran amotinarem amotinaren amotinares amotinareu amotinaria amotinarien amotinaries amotinarà amotinaràs amotinaré amotinaríem amotinaríeu amotinassen amotinasses amotinassin amotinassis amotinat amotinats amotinau amotinava amotinaven amotinaves amotine amotinem amotinen amotines amotinessen amotinesses amotinessin amotinessis amotineu amotini amotinin amotinis amotino amotinà amotinàrem amotinàreu amotinàs amotinàssem amotinàsseu amotinàssim amotinàssiu amotinàvem amotinàveu amotinés amotinéssem amotinésseu amotinéssim amotinéssiu amotiní amotín bal bal (1) occ sept val v
hilbûn

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampère

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
pan
Que té unes mides grans en amplària.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
ampûtasyon

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
nexwendewar

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
çûn
Moure's d'un lloc a un altre.

anar a v
çûn

anar a la que salta v
bûn

anar amb v
girtin
Tenir o portar allò que el nom que segueix significa.

anar bé /aˌnaɾˈbe/ /aˌnaˈβe/ v
çûn

anar d'aquí i d'allí v
çûn

anar damunt v
soberîkirin

anar darrere v
çûn
Seguir després de l'altre en l'ordre amb què es camina.
baz dan
D'alguna cosa, intentar assolir-la.
hez kirin
D'alguna persona, voler-la en extrem.

anar de dalt a baix v
werbûn

anar de mal a pitjor v
çûn

anar millor v
çûn

anar per damunt v
soberîkirin

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomî

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
dêrîn

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
gustîl
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
Înglîzî
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
مارماسی

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
endîşe

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
ajal

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
ajal

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
şev
Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anivell anivella anivellada anivellades anivellam anivellant anivellar anivellara anivellaran anivellarem anivellaren anivellares anivellareu anivellaria anivellarien anivellaries anivellarà anivellaràs anivellaré anivellaríem anivellaríeu anivellassen anivellasses anivellassin anivellassis anivellat anivellats anivellau anivellava anivellaven anivellaves anivelle anivellem anivellen anivelles anivellessen anivellesses anivellessin anivellessis anivelleu anivelli anivellin anivellis anivello anivellà anivellàrem anivellàreu anivellàs anivellàssem anivellàsseu anivellàssim anivellàssiu anivellàvem anivellàveu anivellés anivelléssem anivellésseu anivelléssim anivelléssiu anivellí bal bal (1) occ sept val v
qat
Posar en equilibri o igualtat qualsevol cosa material.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
anksiyete

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
ცხენ-ირემი
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
له‌مه‌وبه‌ر

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
jehrkuj

anus /ˈa.nus/ n masc
anûs

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
hamsî

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
sal
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
sala bermayî

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
berx

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
sal
Forma plural de any.

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anemî

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
reş kirin
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

api n masc
kerefs

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
çi

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
hivohtin

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprofit aprofita aprofitada aprofitades aprofitam aprofitant aprofitar aprofitara aprofitaran aprofitarem aprofitaren aprofitares aprofitareu aprofitaria aprofitarien aprofitaries aprofitarà aprofitaràs aprofitaré aprofitaríem aprofitaríeu aprofitassen aprofitasses aprofitassin aprofitassis aprofitat aprofitats aprofitau aprofitava aprofitaven aprofitaves aprofite aprofitem aprofiten aprofites aprofitessen aprofitesses aprofitessin aprofitessis aprofiteu aprofiti aprofitin aprofitis aprofito aprofità aprofitàrem aprofitàreu aprofitàs aprofitàssem aprofitàsseu aprofitàssim aprofitàssiu aprofitàvem aprofitàveu aprofités aprofitéssem aprofitésseu aprofitéssim aprofitéssiu aprofití bal bal (1) occ sept val v
bi kar anîn
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
kêmzêde

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
akwaryûm
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquí /aˈki/ adv
vir
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

ara /ˈa.ɾa/ adv
niha

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
pîrê
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
dar دار
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.

arc n masc
kevan
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
bûka baranê

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
zîv

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
çek
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arm arma armada armades armam armant armar armara armaran armarem armaren armares armareu armaria armarien armaries armarà armaràs armaré armaríem armaríeu armassen armasses armassin armassis armat armats armau armava armaven armaves arme armem armen armes armessen armesses armessin armessis armeu armi armin armis armo armà armàrem armàreu armàs armàssem armàsseu armàssim armàssiu armàvem armàveu armés arméssem armésseu arméssim arméssiu armí bal bal (1) occ sept val v
hilketin
Compondre diferents peces de manera que el conjunt s'aguanti dret i es pugui usar.

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
êlek

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
sermetran

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
arkeolojî

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
mîmar qesirbend

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
mîmarî
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
guhar

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
kok qurm
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
girtin

arròs /aˈrɔs/ n masc
birinc riz

art n
hiner huner
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
nivîsar
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
geh
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
hunermend

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
artros

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
xwînber
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
hunerî

arç /ˈars/ n masc
givîj

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ ascendeix ascendeixen ascendeixes ascendeixi ascendeixin ascendeixis ascendeixo ascendesc ascendesqui ascendesquin ascendesquis ascendia ascendida ascendides ascendien ascendies ascendiguem ascendigueu ascendim ascendint ascendir ascendira ascendiran ascendirem ascendiren ascendires ascendireu ascendiria ascendirien ascendiries ascendirà ascendiràs ascendiré ascendiríem ascendiríeu ascendisc ascendisca ascendisquen ascendisques ascendissen ascendisses ascendissin ascendissis ascendit ascendits ascendiu ascendix ascendixen ascendixes ascendixo ascendí ascendíem ascendíeu ascendírem ascendíreu ascendís ascendíssem ascendísseu ascendíssim ascendíssiu bal n-occ occ sept val v
hilketin
Anar cap amunt.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
hilavêj

ase /ˈa.zə/ n masc
ker
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
qatil
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
tî
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
rayeka navdêrî

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroîd

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrolojî

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
êrîş
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
balkêş
Que atreu

atur /aˈtuɾ/ n masc
bêkarî
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
rawestîn
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
bivir
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

aula /ˈaw.la/ /ˈaw.ɫə/ n fem
dersxane

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
berbang

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
otorê

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
nivîskar

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autoritz autoritza autoritzada autoritzades autoritzam autoritzant autoritzar autoritzara autoritzaran autoritzarem autoritzaren autoritzares autoritzareu autoritzaria autoritzarien autoritzaries autoritzarà autoritzaràs autoritzaré autoritzaríem autoritzaríeu autoritzassen autoritzasses autoritzassin autoritzassis autoritzat autoritzats autoritzau autoritzava autoritzaven autoritzaves autoritze autoritzem autoritzen autoritzes autoritzessen autoritzesses autoritzessin autoritzessis autoritzeu autoritzi autoritzin autoritzis autoritzo autoritzà autoritzàrem autoritzàreu autoritzàs autoritzàssem autoritzàsseu autoritzàssim autoritzàssiu autoritzàvem autoritzàveu autoritzés autoritzéssem autoritzésseu autoritzéssim autoritzéssiu autoritzí bal bal (1) occ sept val v
destûr dan

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
otopsî

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalot avalota avalotada avalotades avalotam avalotant avalotar avalotara avalotaran avalotarem avalotaren avalotares avalotareu avalotaria avalotarien avalotaries avalotarà avalotaràs avalotaré avalotaríem avalotaríeu avalotassen avalotasses avalotassin avalotassis avalotat avalotats avalotau avalotava avalotaven avalotaves avalote avalotem avaloten avalotes avalotessen avalotesses avalotessin avalotessis avaloteu avaloti avalotin avalotis avaloto avalotà avalotàrem avalotàreu avalotàs avalotàssem avalotàsseu avalotàssim avalotàssiu avalotàvem avalotàveu avalotés avalotéssem avalotésseu avalotéssim avalotéssiu avalotí bal bal (1) occ sept val v
hilbûn

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
hilsegandin

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalua avaluada avaluades avaluam avaluant avaluar avaluara avaluaran avaluarem avaluaren avaluares avaluareu avaluaria avaluarien avaluaries avaluarà avaluaràs avaluaré avaluaríem avaluaríeu avaluassen avaluasses avaluassin avaluassis avaluat avaluats avaluau avaluava avaluaven avaluaves avalue avaluem avaluen avalues avaluessen avaluesses avaluessin avaluessis avalueu avaluo avaluu avaluà avaluàrem avaluàreu avaluàs avaluàssem avaluàsseu avaluàssim avaluàssiu avaluàvem avaluàveu avalués avaluéssem avaluésseu avaluéssim avaluéssiu avaluí avaluï avaluïn avaluïs bal bal (1) occ sept val v
nirxandin
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avariar /a.va.ɾiˈaɾ/ /a.βa.ɾiˈa/ /ə.və.ɾiˈa/ /ə.βə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avaria avariada avariades avariam avariant avariar avariara avariaran avariarem avariaren avariares avariareu avariaria avariarien avariaries avariarà avariaràs avariaré avariaríem avariaríeu avariassen avariasses avariassin avariassis avariat avariats avariau avariava avariaven avariaves avarie avariem avarien avaries avariessen avariesses avariessin avariessis avarieu avarii avario avarià avariàrem avariàreu avariàs avariàssem avariàsseu avariàssim avariàssiu avariàvem avariàveu avariés avariéssem avariésseu avariéssim avariéssiu avarií avariï avariïn avariïs bal bal (1) occ sept val v
xirab bûn

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
findiq

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
macera
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
باپیر
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
balafir

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
îro
En el dia actual.

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bakterî

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
bawîşk anîn

badia /baˈði.a/ n fem
kendav

baix /ˈbajʃ/ adj masc
nizm
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
nizm
A poca altura.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
daketin
Anar de dalt a baix.
dahelandin
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
başkîrî
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
gulle
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
terazî
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
balîna hûf
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

ball /ˈbaʎ/ n masc
govend

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
reqisîn

banana /baˈna.na/ n fem
moz

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
textebend
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
bank
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
ala
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
textebend

bany n masc
banyo
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
şax
Apèndix ossi d'alguns animals.
qiloç
Apèndix nasal o frontal no ossi d’alguns animals.

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
بانیۆ

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
ebenûs

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
lîstik
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
erzan
De poc preu.

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
rih rî
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
zenî
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
qayîk
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
baryûm

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
kelaw
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.
(futbol) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota per sobre un adversari.

basc n masc
Bask (gel)
Habitant del País Basc
baskî
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
bîje
Fill nascut fora del matrimoni.

batada de vol n fem
mom

batiport /ˌba.tiˈpɔrt/ n masc
dab
Porta que s’obre amunt i que tanca una oberta horitzontal.

batussa /baˈtu.sa/ /bəˈtu.sə/ n fem
tefrika
Acte de batre’s a cops.

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
nikil
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
vexwirak
Líquid que hom beu.

bell bella adj masc
bedew
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

ben bé adv
baş

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
kar

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
bi xêr hatin

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
bi xêr bên
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
benzîn

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
berîlyûm

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berkelyûm

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
balûk

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
maç kirin

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
vexwarin

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
pirtûkxane
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
duçerxe
Vehicle a pedals de dues rodes.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
بایفۆبیا

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
bilyar

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
jînenîgarî

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biyolojî
Ciència que estudia els éssers vius.

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biyoteknolojî

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
metran
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bismut n masc
bîzmût

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
banknot
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
îsot

bla /ˈbɫa/ blana blans adj masc
nerm

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
spî
Qualitat de blanc.

blat n masc
genim
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
garis

blau adj masc
şîn شین

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
dil
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
pincar

bleix /ˈbɫejʃ/ /ˈbɫeʃ/ n masc
هه‌ناسه‌

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
baş
Ple de bondat.
De qualitat.

boca /ˈbo.ka/ n fem
dev
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bohri n masc
bohriyûm

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
dîn

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
mij
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
karok
Fong, floridura.

bomba /ˈbom.ba/ n fem
bombe
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
agirkuj

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
lampe

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
billq
Aire tancat per un tel líquid.

bon /ˈbɔn/ adj masc
qenc
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon Nadal Interjection
Noela we pîroz be

bon dia Interjection
rojbaş

bon vespre Interjection
êvarbaş

bona nit Interjection
شه‌و باش

bona tarda Interjection
rojbaş

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
delal

bony n masc
qoqiz
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

bor n masc
bor

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bord borda bordada bordades bordam bordant bordar bordara bordaran bordarem bordaren bordares bordareu bordaria bordarien bordaries bordarà bordaràs bordaré bordaríem bordaríeu bordassen bordasses bordassin bordassis bordat bordats bordau bordava bordaven bordaves borde bordem borden bordes bordessen bordesses bordessin bordessis bordeu bordi bordin bordis bordo bordà bordàrem bordàreu bordàs bordàssem bordàsseu bordàssim bordàssiu bordàvem bordàveu bordés bordéssem bordésseu bordéssim bordéssiu bordí occ sept val v
ewtîn

bordegàs /boɾ.ðeˈɣas/ /boɾ.ðəˈɣas/ /bur.ðəˈɣas/ n masc
zarûk

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
belût

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
tije kirin
(informal) embriaguesa

bosc n masc
دارستان

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
girfan
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bot n masc
hêvî
Salt enlaire amb un impuls ràpid.

botir /boˈti/ /boˈtiɾ/ /buˈti/ bal boteix boteixen boteixes boteixi boteixin boteixis boteixo botesc botesqui botesquin botesquis botia botida botides botien boties botiguem botigueu botim botint botir botiran botirem botiren botires botireu botiria botirien botiries botirà botiràs botiré botiríem botiríeu botissen botisses botissin botissis botit botits botiu botí botíem botíeu botírem botíreu botís botíssem botísseu botíssim botíssiu sept v
perçivandin
(central, septentrional) Causar tibantor a causa de l'augment de volum.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
giyanasî

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
bişkoj

bou n masc
ga
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
çeq
Divisió del tronc d'un arbre.

braç n masc
çeng
(anatomia) Extremitat superior del cos.

braó /bɾaˈo/ /bɾəˈo/ n masc
sermil
En els quadrúpedes, part final de la cuixa o de l’espatlla.

bresquilla /bɾesˈki.ʎa/ n fem
xox
Varietat de préssec primerenc, petit i de pell vellutada.

bretó n masc
bretonek
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
henek
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bronquina /bɾoŋˈki.na/ /bɾoŋˈki.nə/ /bɾuŋˈki.nə/ n fem
tefrika

brossar /bɾoˈsa/ /bɾoˈsaɾ/ /bɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bros brossa brossada brossades brossam brossant brossar brossara brossaran brossarem brossaren brossares brossareu brossaria brossarien brossaries brossarà brossaràs brossaré brossaríem brossaríeu brossassen brossasses brossassin brossassis brossat brossats brossau brossava brossaven brossaves brosse brossem brossen brosses brossessen brossesses brossessin brossessis brosseu brossi brossin brossis brosso brossà brossàrem brossàreu brossàs brossàssem brossàsseu brossàssim brossàssiu brossàvem brossàveu brossés brosséssem brossésseu brosséssim brosséssiu brossí occ sept val v
firçe kirin
Polir amb una brossa.

brut bruta adj masc
pîs
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

budell n masc
rûvî

bufanda /buˈfan.da/ n fem
şalgerdan

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
زله‌

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
bûjî

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buid buida buidada buidades buidam buidant buidar buidara buidaran buidarem buidaren buidares buidareu buidaria buidarien buidaries buidarà buidaràs buidaré buidaríem buidaríeu buidassen buidasses buidassin buidassis buidat buidats buidau buidava buidaven buidaves buide buidem buiden buides buidessen buidesses buidessin buidessis buideu buidi buidin buidis buido buidà buidàrem buidàreu buidàs buidàssem buidàsseu buidàssim buidàssiu buidàvem buidàveu buidés buidéssem buidésseu buidéssim buidéssiu buidí occ sept val v
vala kirin

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
top
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
vala
Dit d'un objecte que no conté res visible.

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
boçik

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
berîk girfan
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
ajal

bé adv
baş
Correcte, fet de bona manera.

bòfia /ˈbɔ.fi.a/ /ˈbɔ.fi.ə/ n fem
kun
Cavitat que es produeix en esfondrar-se la part que la cobria un buit o pel moviment de terres.

búlgar n masc
bulgarî
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
top
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
pirç
Pèl del cap.

cabota /kaˈbɔ.ta/ /kaˈβɔ.ta/ /kaˈβɔ.tɔ/ /kəˈβɔ.tə/ n fem
ser
L'extrem gruixut dels claus.

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
bizin بزن
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
kar

caca /ˈka.ka/ /ˈka.kə/ n fem
گوو
(infantil) Excrements.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
fisteqebîd

cactus /ˈkak.tus/ n masc
kaktûs

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
zincîr
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
zengilok

cadi /ˈka.ði/ n neut
qazî
Jutge de causes civils al món musulmà.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
kursî
Moble utilitzat per seure i que té respatller.

cadmi n masc
kadmiyûm

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
ekîb

cafè n masc
qawe qehwe
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
derketina destavê

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
elbik
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
dexlik

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
gijlok

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
kilox

calb /ˈkaɫp/ adj masc
keçell

calci n masc
kalsiyûm

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
pêjimêrk

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
salname

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
germ
De temperatura elevada.

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
xelîfe

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
kaliforniyûm

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
tîn
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.

calç /ˈkaɫs/ n fem
kisl

calçat /kaɫˈsat/ n masc
pêlav

cama /ˈka.ma/ n fem
لاق
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
beybûn

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
kur
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
hêştir deve
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camina caminada caminades caminam caminant caminar caminara caminaran caminarem caminaren caminares caminareu caminaria caminarien caminaries caminarà caminaràs caminaré caminaríem caminaríeu caminassen caminasses caminassin caminassis caminat caminats caminau caminava caminaven caminaves camine caminem caminen camines caminessen caminesses caminessin caminessis camineu camini caminin caminis camino caminà caminàrem caminàreu caminàs caminàssem caminàsseu caminàssim caminàssiu caminàvem caminàveu caminés caminéssem caminésseu caminéssim caminéssiu caminí camín occ sept val v
meşîn

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
gumlek
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
kamyon
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
zevî
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
gundewar

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
cotkar

camí /kaˈmi/ n masc
rêç

can /ˈkan/ contraction
bal

canal /kaˈnaɫ/ n masc
co
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
mom

canell /kaˈneʎ/ n masc
zend

canella /kaˈne.ʎa/ /kəˈne.ʎə/ n fem
دارچین
Canó per on surt l'aigua d’una font.

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
findank

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
betilî

cantador /kan.taˈðo/ /kan.taˈðoɾ/ /kən.təˈðo/ adj masc
dengbêj

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
stranbêj

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
گۆرانی وتن
Produir música amb la veu.

cantor /kanˈto/ /kanˈtoɾ/ /kənˈto/ n masc
dengbêj
Persona que canta, especialment en un cor o com a solista.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
گۆران
Acció i efecte de canviar.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canvia canviada canviades canviam canviant canviar canviara canviaran canviarem canviaren canviares canviareu canviaria canviarien canviaries canviarà canviaràs canviaré canviaríem canviaríeu canviassen canviasses canviassin canviassis canviat canviats canviau canviava canviaven canviaves canvie canviem canvien canvies canviessen canviesses canviessin canviessis canvieu canvii canvio canvià canviàrem canviàreu canviàs canviàssem canviàsseu canviàssim canviàssiu canviàvem canviàveu canviés canviéssem canviésseu canviéssim canviéssiu canvií canviï canviïn canviïs occ sept val v
guherîn
Modificar, fer diferent, variar.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
darçîn
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
kilam
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

canícula /kaˈni.ku.ɫa/ /kəˈni.ku.ɫə/ n fem
germepêl

cap n masc
ser
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
tebeqe
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitar /ka.pa.siˈta/ /ka.pa.siˈtaɾ/ /kə.pə.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capacit capacita capacitada capacitades capacitam capacitant capacitar capacitara capacitaran capacitarem capacitaren capacitares capacitareu capacitaria capacitarien capacitaries capacitarà capacitaràs capacitaré capacitaríem capacitaríeu capacitassen capacitasses capacitassin capacitassis capacitat capacitats capacitau capacitava capacitaven capacitaves capacite capacitem capaciten capacites capacitessen capacitesses capacitessin capacitessis capaciteu capaciti capacitin capacitis capacito capacità capacitàrem capacitàreu capacitàs capacitàssem capacitàsseu capacitàssim capacitàssiu capacitàvem capacitàveu capacités capacitéssem capacitésseu capacitéssim capacitéssiu capacití occ sept val v
pêk anîn

capalçar /ˌka.paɫˈsa/ /ˌka.paɫˈsaɾ/ /ˌka.pəɫˈsa/ /ˌka.βaɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capalce capalcem capalcen capalces capalcessen capalcesses capalcessin capalcessis capalceu capalci capalcin capalcis capalcés capalcéssem capalcésseu capalcéssim capalcéssiu capalcí capalç capalça capalçada capalçades capalçam capalçant capalçar capalçaran capalçarem capalçaren capalçares capalçareu capalçaria capalçarien capalçaries capalçarà capalçaràs capalçaré capalçaríem capalçaríeu capalçassen capalçasses capalçassin capalçassis capalçat capalçats capalçau capalçava capalçaven capalçaves capalço capalçà capalçàrem capalçàreu capalçàs capalçàssem capalçàsseu capalçàssim capalçàssiu capalçàvem capalçàveu occ sept v
hilbûn
Alçar d’un cap.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
paytext
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

captrencar /ˌkap.tɾeŋˈka/ /ˌkap.tɾeŋˈkaɾ/ /ˌkap.tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. captrenca captrencada captrencades captrencant captrencar captrencara captrencaran captrencarem captrencaren captrencares captrencareu captrencaria captrencarien captrencaries captrencarà captrencaràs captrencaré captrencaríem captrencaríeu captrencassen captrencasses captrencat captrencats captrencava captrencaven captrencaves captrenco captrencà captrencàrem captrencàreu captrencàssem captrencàsseu captrencàvem captrencàveu captrenque captrenquem captrenquen captrenques captrenquessen captrenquesses captrenquessin captrenquessis captrenqueu captrenqui captrenquin captrenquis captrenqués captrenquéssem captrenquésseu captrenquéssim captrenquéssiu captrenquí occ sept val val (1) v
birrîn

caputxí /ka.puˈt͡ʃi/ /kə.puˈt͡ʃi/ n masc
bêfil
Peça de ferro amb ganxet a on es posa el piu de finestró que es tanca de cop.

capça /ˈkap.sa/ n fem
sêv
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
ser
(informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
beş
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
evin
Estimat, volgut.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
rû
(anatomia) Rostre.

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
karavel

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
karbon

carbó /kaɾˈbo/ n masc
komirr kumirr
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
gan
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

carn n fem
goşt

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
masîpank
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
جادھ جاده
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
(rrége)
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
diwêrê
Vehicle tirat per animals i que corre sobre rodes destinat a transportar objectes o persones.

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
نامه‌
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.

cartipàs /kaɾ.tiˈpas/ /kər.tiˈpas/ n masc
defter
Quadern de paper que serveix per anotar algunes coses i escriure allò que dicten els mestres de les universitats.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
kirkirag

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
dawer
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
taybetmendî
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caràngid irisat n masc
bûka baranê

cas n masc
hal
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

casa /ˈka.za/ n fem
xanî mal
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
dawet
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas casa casada casades casam casant casar casara casaran casarem casaren casares casareu casaria casarien casaries casarà casaràs casaré casaríem casaríeu casassen casasses casassin casassis casat casats casau casava casaven casaves case casem casen cases casessen casesses casessin casessis caseu casi casin casis caso casà casàrem casàreu casàs casàssem casàsseu casàssim casàssiu casàvem casàveu casés caséssem casésseu caséssim caséssiu casí occ sept val v
jin kirin
Contraure matrimoni.
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
zewicî

cascall /kasˈkaʎ/ /kəsˈkaj/ /kəsˈkaʎ/ n masc
گوڵاڵه‌ سووره‌

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas cassa cassada cassades cassam cassant cassar cassara cassaran cassarem cassaren cassares cassareu cassaria cassarien cassaries cassarà cassaràs cassaré cassaríem cassaríeu cassassen cassasses cassassin cassassis cassat cassats cassau cassava cassaven cassaves casse cassem cassen casses cassessen cassesses cassessin cassessis casseu cassi cassin cassis casso cassà cassàrem cassàreu cassàs cassàssem cassàsseu cassàssim cassàssiu cassàvem cassàveu cassés casséssem cassésseu casséssim casséssiu cassí occ sept val v
şikandin

cast /ˈkast/ adj masc
biîfet

castanya n fem
kestane
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
dawpaqijî

castell /kasˈteʎ/ n masc
birc kel
Fortificació defensiva.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
darbir
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

català adj masc
katalanî
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
katalanî
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
katapult
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catifa /kaˈti.fa/ n fem
mafir

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
çarde

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
ketin
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
hesp
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
şovalye
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
هه‌ڵقه‌ندن

cavitat bucal n fem
hestî

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
nêçîr
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
nêçîrvan

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
nêçîr kirin

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
pîvaz

cec cega adj
kor
Que no hi veu.

cel n masc
esman ezman
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
ezman
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celada n fem
dab
Emboscada, trampa, engany.

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
birû
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
قه‌برستان

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
teblî

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
sed

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
nawend
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
sedan

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
sentîmetre
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
lê gerrîn
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
dexl

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
ayîn

cert /ˈsɛrt/ adj masc
bera
Conforme a la realitat, veritable.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
ekîd

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
govanname
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
mejî مێشک
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
bîra avce
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cesi n masc
sezyûm

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
duçerxe

científic /si.enˈti.fik/ n masc
zanistmend
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
kîr
(vulgarisme) penis

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
qû

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
laklak

cigró /siˈɣɾo/ n masc
nahk

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
pênc
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
pêncî

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
pêncî û yek

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
pêncan

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
navteng

cinturó n masc
kemer
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
sîrk
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

cirera n fem
gêlaz
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
mom
(rugbi) Xut al vol consistent a impulsar la pilota a gran altura per sobre l'equip defensor.

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
birînsaz

cistell n masc
zembîl

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
zembîl
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cita /ˈsi.ta/ n fem
hevdîtin
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cit cita citada citades citam citant citar citara citaran citarem citaren citares citareu citaria citarien citaries citarà citaràs citaré citaríem citaríeu citassen citasses citassin citassis citat citats citau citava citaven citaves cite citem citen cites citessen citesses citessin citessis citeu citi citin citis cito cità citàrem citàreu citàs citàssem citàsseu citàssim citàssiu citàvem citàveu cités citéssem citésseu citéssim citéssiu cití occ sept val v
dan
Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.

ciutat n fem
bajar

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
gîhagulî

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
شارستانێتی

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
zanist

clan /ˈklan/ n masc
eşîrên kurdan

claror /kɫaˈɾo/ /kɫaˈɾoɾ/ /kɫəˈɾo/ n fem
ronahî

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
sinif
Tipus, mena
Aula.
dersxane
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció

clau n fem
kilîl enextar
Estri per obrir una porta tancada amb pany.

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
pirika mil

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
bikir

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
avhewa

clip /ˈkɫip/ n masc
ataş
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clor n masc
klor

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ bal cloc cloem cloent cloeu cloga cloguem cloguen cloguera clogueren clogueres clogues cloguessen cloguesses cloguessin cloguessis clogueu clogui cloguin cloguis clogué cloguérem cloguéreu clogués cloguéssem cloguésseu cloguéssim cloguéssiu cloguí clos closa closes closos clou clouen clouran cloure clourem cloureu clouria clourien clouries clourà clouràs clouré clouríem clouríeu clous cloíem cloíeu cloïa cloïen cloïes occ val v
girtin
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
îstirîdye

club n masc
yane
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
zîlik

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
kobalt

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
guverte
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
kokaîn

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
neheng bizinmişk

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
bih

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
paşnav

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
arû xiyar
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
یه‌ک خستن

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
balgih
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
kelem

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
gulkelem

coll n masc
gerden
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
reng
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
gerdenî

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
dexil

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
کۆتر

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
reng

coltell /koɫˈteʎ/ /kuɫˈteʎ/ n masc
kêr
Eina de tall formada per una fulla d'acer més aviat curta i un mànec tradicionalment de fusta.

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
adres
(golf) Postura que adopta un golfista per a executar un swing, generalment consistent a disposar els genolls lleugerament flexionats, el cos inclinat cap endavant i la pelvis una mica enfora.

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
kolonî
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
(sovint en plural) Activitat lúdica i educativa destinada a nens i joves i dirigida per mestres i monitors, que es duu a terme en una casa de colònies o en un altre establiment especialitzat.

com /ˈkom/ adv
çawa
De quina forma, manera o mode.

combat /komˈbat/ /kumˈbat/ n masc
ceng

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
dest pê kirin
Fer la primera part d’alguna cosa.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
bazirganî
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
dûvstêrk

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
komîte

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) commemor commemora commemorada commemorades commemoram commemorant commemorar commemorara commemoraran commemorarem commemoraren commemorares commemorareu commemoraria commemorarien commemoraries commemorarà commemoraràs commemoraré commemoraríem commemoraríeu commemorassen commemorasses commemorassin commemorassis commemorat commemorats commemorau commemorava commemoraven commemoraves commemore commemorem commemoren commemores commemoressen commemoresses commemoressin commemoressis commemoreu commemori commemorin commemoris commemoro commemorà commemoràrem commemoràreu commemoràs commemoràssem commemoràsseu commemoràssim commemoràssiu commemoràvem commemoràveu commemorés commemoréssem commemorésseu commemoréssim commemoréssiu commemorí occ sept val v
بیره‌وه‌ریی کردن

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
şirket
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
valageh

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
berêkane

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
به‌ ته‌واوی

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
kirrîn

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
تێگه‌یشت
Entendre les raons d'un altre.

compte /ˈkom.te/ n masc
hesab
Suma de la quantitat a pagar.

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
komûnîzm

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
كۆمێدی

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
مه‌فهوم
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
konsêr
Acord sobre una manera de gestionar recursos conjuntament.
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.
Espectacle musical adreçat al gran públic.

concurrència /koŋ.kuˈrɛn.si.a/ /kuŋ.kuˈrɛn.si.ə/ n fem
berêkane

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
berêkane

condecoració /kon.de.ko.ɾa.siˈo/ /kun.də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
nexş

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
ceza

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
kondom
(col·loquial) preservatiu

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
ajovan
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ajotin
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
berberî

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent congel congela congelada congelades congelaia congelaien congelaies congelam congelant congelar congelara congelaran congelarem congelaren congelares congelareu congelaria congelarien congelaries congelariva congelariven congelarives congelarà congelaràs congelaré congelaríem congelaríeu congelarívem congelaríveu congelassen congelasses congelassin congelassis congelat congelats congelau congelava congelaven congelaves congelavi congelavo congele congeleguem congeleguessa congeleguessen congeleguesses congelegueu congelegués congeleguéssom congeleguéssou congelem congelen congeles congelessa congelessen congelesses congelessi congelessin congelessis congeleu congeli congelin congelis congelo congelos congels congelà congelàiem congelàieu congelàrem congelàreu congelàs congelàssem congelàsseu congelàssim congelàssiu congelàvem congelàvets congelàveu congelàvom congelés congeléssem congelésseu congeléssim congeléssiu congelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bestin
Posar a menys de zero graus.

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
kongre
Reunió o assemblea de persones amb relació a algun afer.
Parlament o cambra de representació política.
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
kêroşk xirrnîfk
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
gihanek
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
grûb
Grup musical, banda.

conrear /kon.reˈa/ /kon.reˈaɾ/ /kun.reˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conrea conreada conreades conream conreant conrear conreara conrearan conrearem conrearen conreares conreareu conrearia conrearien conrearies conrearà conrearàs conrearé conrearíem conrearíeu conreassen conreasses conreassin conreassis conreat conreats conreau conreava conreaven conreaves conree conreem conreen conrees conreessen conreesses conreessin conreessis conreeu conrei conreo conreà conreàrem conreàreu conreàs conreàssem conreàsseu conreàssim conreàssiu conreàvem conreàveu conreés conreéssem conreésseu conreéssim conreéssiu conreí conreï conreïn conreïs occ sept val v
çandin

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
encam

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
mayinde
Que no es troba subjecte al canvi.

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
pexşan

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
avakirin
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ alg ant bal cent consult consulta consultada consultades consultaia consultaien consultaies consultam consultant consultar consultara consultaran consultarem consultaren consultares consultareu consultaria consultarien consultaries consultariva consultariven consultarives consultarà consultaràs consultaré consultaríem consultaríeu consultarívem consultaríveu consultassen consultasses consultassin consultassis consultat consultats consultau consultava consultaven consultaves consultavi consultavo consulte consulteguem consulteguessa consulteguessen consulteguesses consultegueu consultegués consulteguéssom consulteguéssou consultem consulten consultes consultessa consultessen consultesses consultessi consultessin consultessis consulteu consulti consultin consultis consulto consultos consults consultà consultàiem consultàieu consultàrem consultàreu consultàs consultàssem consultàsseu consultàssim consultàssiu consultàvem consultàvets consultàveu consultàvom consultés consultéssem consultésseu consultéssim consultéssiu consultí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
şêwirîn

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
vegotin

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
kurteçîrok
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) continua continuada continuades continuam continuant continuar continuara continuaran continuarem continuaren continuares continuareu continuaria continuarien continuaries continuarà continuaràs continuaré continuaríem continuaríeu continuassen continuasses continuassin continuassis continuat continuats continuau continuava continuaven continuaves continue continuem continuen continues continuessen continuesses continuessin continuessis continueu continuo continuu continuà continuàrem continuàreu continuàs continuàssem continuàsseu continuàssim continuàssiu continuàvem continuàveu continués continuéssem continuésseu continuéssim continuéssiu continuí continuï continuïn continuïs occ sept val v
ajotin
(transitiu) Prosseguir allò començat.

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
dijî
Relació que denota oposició.

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
peyman
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
şîfre

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
گفتوگۆ
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convid convida convidada convidades convidam convidant convidar convidara convidaran convidarem convidaren convidares convidareu convidaria convidarien convidaries convidarà convidaràs convidaré convidaríem convidaríeu convidassen convidasses convidassin convidassis convidat convidats convidau convidava convidaven convidaves convide convidem conviden convides convidessen convidesses convidessin convidessis convideu convidi convidin convidis convido convidà convidàrem convidàreu convidàs convidàssem convidàsseu convidàssim convidàssiu convidàvem convidàveu convidés convidéssem convidésseu convidéssim convidéssiu convidí occ sept val v
vexwendin

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
zanîn
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cop de peu n masc
شه‌ق

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
kelaw
La part buida d'un barret en què hi entra el cap.

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
kopernîsyûm

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
dil qelb
Múscul que bombeja la sang a través del cos.

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
mêranî
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
داڵ
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
بۆینباغ
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
kindir
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
پۆسته‌
Conjunt de cartes o de correspondència.

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
abdar

cos n masc
له‌ش
Organisme, part material dels éssers vius.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
dotmam

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
دوورین

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
berav
Part de la terra que toca al mar.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
perasû
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
kurap

cosí germà n masc
kurap

cot /ˈkot/ /ˈkɔt/ adj masc
bas-gîtar
Inclinat cap a terra.

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
otomobîl
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
pembû

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
mis
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
qefa

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
newêrekî

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
kevjal
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
kilox

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
afirandin

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
afirandin
Fer una cosa de no res.

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ alg ant bal cent crebant crebanta crebantada crebantades crebantaia crebantaien crebantaies crebantam crebantant crebantar crebantara crebantaran crebantarem crebantaren crebantares crebantareu crebantaria crebantarien crebantaries crebantariva crebantariven crebantarives crebantarà crebantaràs crebantaré crebantaríem crebantaríeu crebantarívem crebantaríveu crebantassen crebantasses crebantassin crebantassis crebantat crebantats crebantau crebantava crebantaven crebantaves crebantavi crebantavo crebante crebanteguem crebanteguessa crebanteguessen crebanteguesses crebantegueu crebantegués crebanteguéssom crebanteguéssou crebantem crebanten crebantes crebantessa crebantessen crebantesses crebantessi crebantessin crebantessis crebanteu crebanti crebantin crebantis crebanto crebantos crebants crebantà crebantàiem crebantàieu crebantàrem crebantàreu crebantàs crebantàssem crebantàsseu crebantàssim crebantàssiu crebantàvem crebantàvets crebantàveu crebantàvom crebantés crebantéssem crebantésseu crebantéssim crebantéssiu crebantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
şikandin

creença n fem
bawer

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
xaç
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
bawer kirin
Tenir confiança.

criat /kɾiˈat/ n masc
benî

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
lê gerrîn
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
sûc

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
arîşe

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
xirîstî
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crit /ˈkɾit/ n masc
قیژه

crom n masc
krom

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
kromozom

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
گۆچان
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cruspir /kɾusˈpi/ /kɾusˈpiɾ/ alg ant bal centr cruspeix cruspeixa cruspeixen cruspeixes cruspeixi cruspeixin cruspeixis cruspeixo cruspeixs cruspesc cruspesca cruspesquen cruspesques cruspesqui cruspesquin cruspesquis cruspia cruspida cruspides cruspien cruspies cruspiguem cruspiguera cruspigueren cruspigueres cruspiguessen cruspiguesses cruspiguessin cruspiguessis cruspigueu cruspigueva cruspigueven cruspigueves cruspigué cruspiguérem cruspiguéreu cruspigués cruspiguéssem cruspiguésseu cruspiguéssim cruspiguéssiu cruspiguévem cruspiguéveu cruspim cruspint cruspir cruspira cruspiran cruspirem cruspiren cruspires cruspireu cruspiria cruspirien cruspiries cruspiriva cruspiriven cruspirives cruspirà cruspiràs cruspiré cruspiríem cruspiríeu cruspirívem cruspiríveu cruspisc cruspisca cruspisco cruspiscos cruspisquem cruspisquen cruspisques cruspisqueu cruspissa cruspissen cruspisses cruspissi cruspissin cruspissis cruspist cruspit cruspits cruspiu cruspiva cruspiven cruspives cruspix cruspixa cruspixen cruspixes cruspixi cruspixin cruspixis cruspixo cruspixos cruspí cruspíem cruspíets cruspíeu cruspírem cruspíreu cruspís cruspíscon cruspíssem cruspísseu cruspíssim cruspíssiu cruspíssom cruspíssou cruspívem cruspíveu cruspíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dabilandin
(Col·loquial) Menjar amb afany.

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
qalikdar
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cròtals /ˈkɾɔ.taɫs/ /ˈkɾɔ.təɫs/ n masc
maregîska şanikdar

cua /ˈku.a/ n fem
dûv
Apèndix posterior d'alguns animals.

cuc n masc
kurm

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
aşxane
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
pijandin

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
king

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
لاق
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.

cul n masc
qûn

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
kevçe

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
sûc

cultiu /kuɫˈtiw/ n masc
çand

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ alg ant bal cent cultiu cultius cultiv cultiva cultivada cultivades cultivaia cultivaien cultivaies cultivaieu cultivam cultivant cultivar cultivara cultivaran cultivarem cultivaren cultivares cultivareu cultivaria cultivarien cultivaries cultivariva cultivariven cultivarives cultivarà cultivaràs cultivaré cultivaríem cultivaríeu cultivarívem cultivaríveu cultivassen cultivasses cultivassin cultivassis cultivat cultivats cultivau cultivava cultivaven cultivaves cultivavi cultivavo cultive cultiveguem cultiveguessa cultiveguessen cultiveguesses cultivegueu cultivegués cultiveguéssom cultiveguéssou cultivem cultiven cultives cultivessa cultivessen cultivesses cultivessi cultivessin cultivessis cultiveu cultivi cultivin cultivis cultivo cultivos cultivà cultivàiem cultivàrem cultivàreu cultivàs cultivàssem cultivàsseu cultivàssim cultivàssiu cultivàvem cultivàvets cultivàveu cultivàvom cultivés cultivéssem cultivésseu cultivéssim cultivéssiu cultiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
çandin

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
çande

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
çandeyî

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
baltûz

cunyat n masc
bûra

curi n masc
kuriyûm

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
bi
Que desitja saber coses.
Interessant per la seva singularitat.

curt adj masc
kurt
De poca llargada o longitud.

càlid adj masc
germ

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
şêrpence
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càstig /ˈkas.tik/ n masc
ceza
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
şane

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
gakûvî

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
kevir

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
zang

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
bezîn
Caminar amb velocitat.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
rengkorî

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Danîmarkî
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstadtiyûm

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
dawî
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

data /ˈda.ta/ n fem
dîrok

dau n masc
zar
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

davallar /da.vaˈʎaɾ/ /da.βaˈʎa/ /də.vəˈʎa/ /də.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) davall davalla davallada davallades davallam davallant davallar davallara davallaran davallarem davallaren davallares davallareu davallaria davallarien davallaries davallarà davallaràs davallaré davallaríem davallaríeu davallassen davallasses davallassin davallassis davallat davallats davallau davallava davallaven davallaves davalle davallem davallen davalles davallessen davallesses davallessin davallessis davalleu davalli davallin davallis davallo davallà davallàrem davallàreu davallàs davallàssem davallàsseu davallàssim davallàssiu davallàvem davallàveu davallés davalléssem davallésseu davalléssim davalléssiu davallí occ sept val v
daketin

de franc adv
bedewa

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
zû

de res Interjection
spasxweş

de sobte adv
[[له‌پڕ]]

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
dilsarî

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
çivan

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
nexş

defectuós /de.fek.tuˈos/ adj masc
عه‌یبدار

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfen.sə/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
parêzî

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
berevanî kirin
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defora /deˈfɔ.ɾa/ /dəˈfɔ.ɾə/ adv
derve

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
dêkan

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
berdan
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.
Permetre de fer una cosa sense posar impediments.

deixar-se caure v
werbûn

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rojî girtin

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
rojî

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
delfin

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
kêf
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
داواکردن
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.
pirsîn
Posar preu a la mercaderia qui la ven.
Proposar als pares o parents d'una dona el desig que la concedeixin per esposa.
(pilota) Un jugador, sol·licitar la intervenció del jutge o l'home bo davant d'una jugada de validesa dubtosa.

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demand demanda demandada demandades demandam demandant demandar demandara demandaran demandarem demandaren demandares demandareu demandaria demandarien demandaries demandarà demandaràs demandaré demandaríem demandaríeu demandassen demandasses demandassin demandassis demandat demandats demandau demandava demandaven demandaves demande demandem demanden demandes demandessen demandesses demandessin demandessis demandeu demandi demandin demandis demando demandà demandàrem demandàreu demandàs demandàssem demandàsseu demandàssim demandàssiu demandàvem demandàveu demandés demandéssem demandésseu demandéssim demandéssiu demandí occ sept val v
pirsîn

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokrasî
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
demokratîk

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
[[سبه‌ی]]
En el dia vinent després de l'actual.

dena /ˈde.na/ /ˈde.nə/ /ˈdɛ.nə/ n fem
deh
Sèrie de deu avemaries que forma part del rosari.
Gra més gros d’un rosari que separa grups de deu grans més petits, usat per a comptar els gloriapatris.

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
biteql

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
diran didan
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
qalîşk
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ n masc
firoşkar
Persona subalterna que atén els clients en un establiment comercial o de serveis.

deposar /de.poˈza/ /de.poˈzaɾ/ /də.poˈza/ /də.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deposa deposada deposades deposam deposant deposar deposara deposaran deposarem deposaren deposares deposareu deposaria deposarien deposaries deposarà deposaràs deposaré deposaríem deposaríeu deposassen deposasses deposassin deposassis deposat deposats deposau deposava deposaven deposaves depose deposem deposen deposes deposessen deposesses deposessin deposessis deposeu deposi deposin deposis deposo deposà deposàrem deposàreu deposàs deposàssem deposàsseu deposàssim deposàssiu deposàvem deposàveu deposés deposéssem deposésseu deposéssim deposéssiu deposí depòs occ sept val v
daketin
Posar una cosa que estava en un lloc alt, en un lloc baix.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depresyona klînîkê

des de preposition
ji

desbotar /dez.boˈtaɾ/ /dez.βoˈta/ /dəz.boˈta/ /dəz.buˈta/ alg ant bal cent desbot desbota desbotada desbotades desbotaia desbotaien desbotaies desbotam desbotant desbotar desbotara desbotaran desbotarem desbotaren desbotares desbotareu desbotaria desbotarien desbotaries desbotariva desbotariven desbotarives desbotarà desbotaràs desbotaré desbotaríem desbotaríeu desbotarívem desbotaríveu desbotassen desbotasses desbotassin desbotassis desbotat desbotats desbotau desbotava desbotaven desbotaves desbotavi desbotavo desbote desboteguem desboteguessa desboteguessen desboteguesses desbotegueu desbotegués desboteguéssom desboteguéssou desbotem desboten desbotes desbotessa desbotessen desbotesses desbotessi desbotessin desbotessis desboteu desboti desbotin desbotis desboto desbotos desbots desbotà desbotàiem desbotàieu desbotàrem desbotàreu desbotàs desbotàssem desbotàsseu desbotàssim desbotàssiu desbotàvem desbotàvets desbotàveu desbotàvom desbotés desbotéssem desbotésseu desbotéssim desbotéssiu desbotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
barîn
Ploure molt.

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
man
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descavalcar /des.ka.vaɫˈkaɾ/ /des.ka.βaɫˈka/ /des.ka.βaɫˈkaɾ/ /dəs.kə.vəɫˈka/ /dəs.kə.βəɫˈka/ alg ant bal cent descavalc descavalca descavalcada descavalcades descavalcaia descavalcaien descavalcaies descavalcam descavalcant descavalcar descavalcara descavalcaran descavalcarem descavalcaren descavalcares descavalcareu descavalcaria descavalcarien descavalcaries descavalcariva descavalcariven descavalcarives descavalcarà descavalcaràs descavalcaré descavalcaríem descavalcaríeu descavalcarívem descavalcaríveu descavalcassen descavalcasses descavalcassin descavalcassis descavalcat descavalcats descavalcau descavalcava descavalcaven descavalcaves descavalcavi descavalcavo descavalco descavalcos descavalcà descavalcàiem descavalcàieu descavalcàrem descavalcàreu descavalcàs descavalcàssem descavalcàsseu descavalcàssim descavalcàssiu descavalcàvem descavalcàvets descavalcàveu descavalcàvom descavalque descavalqueguem descavalqueguessa descavalqueguessen descavalqueguesses descavalquegueu descavalquegués descavalqueguéssom descavalqueguéssou descavalquem descavalquen descavalques descavalquessa descavalquessen descavalquesses descavalquessi descavalquessin descavalquessis descavalqueu descavalqui descavalquin descavalquis descavalqués descavalquéssem descavalquésseu descavalquéssim descavalquéssiu descavalquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
daketin

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ bal descendeix descendeixen descendeixes descendeixi descendeixin descendeixis descendeixo descendesc descendesqui descendesquin descendesquis descendia descendida descendides descendien descendies descendiguem descendigueu descendim descendint descendir descendira descendiran descendirem descendiren descendires descendireu descendiria descendirien descendiries descendirà descendiràs descendiré descendiríem descendiríeu descendisc descendisca descendisquen descendisques descendissen descendisses descendissin descendissis descendit descendits descendiu descendix descendixen descendixes descendixo descendí descendíem descendíeu descendírem descendíreu descendís descendíssem descendísseu descendíssim descendíssiu n-occ occ sept val v
daketin

desconnexió /des.kon.nek.siˈo/ /dəs.kon.nək.siˈo/ /dəs.kun.nək.siˈo/ n fem
qutbûna pêwendiyê

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ bal descric descriga descriguem descriguen descriguera descrigueren descrigueres descrigues descriguessen descriguesses descriguessin descriguessis descrigueu descrigui descriguin descriguis descrigué descriguérem descriguéreu descrigués descriguéssem descriguésseu descriguéssim descriguéssiu descriguí descrit descrita descrites descrits descriu descriuen descriuran descriure descriurem descriureu descriuria descriurien descriuries descriurà descriuràs descriuré descriuríem descriuríeu descrius descrivia descrivien descrivies descrivim descrivint descriviren descrivires descrivissin descrivissis descriviu descriví descrivíem descrivíeu descrivírem descrivíreu descrivís descrivíssim descrivíssiu occ val v
ravekirin
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
berfanbar
Dotzè mes de l'any.

desencotxar /de.zeŋ.koˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.koˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.koˈt͡ʃa/ /də.zəŋ.kuˈt͡ʃa/ alg ant bal cent desencotx desencotxa desencotxada desencotxades desencotxaia desencotxaien desencotxaies desencotxam desencotxant desencotxar desencotxara desencotxaran desencotxarem desencotxaren desencotxares desencotxareu desencotxaria desencotxarien desencotxaries desencotxariva desencotxariven desencotxarives desencotxarà desencotxaràs desencotxaré desencotxaríem desencotxaríeu desencotxarívem desencotxaríveu desencotxassen desencotxasses desencotxassin desencotxassis desencotxat desencotxats desencotxau desencotxava desencotxaven desencotxaves desencotxavi desencotxavo desencotxe desencotxeguem desencotxeguessa desencotxeguessen desencotxeguesses desencotxegueu desencotxegués desencotxeguéssom desencotxeguéssou desencotxem desencotxen desencotxes desencotxessa desencotxessen desencotxesses desencotxessi desencotxessin desencotxessis desencotxeu desencotxi desencotxin desencotxis desencotxo desencotxos desencotxs desencotxà desencotxàiem desencotxàieu desencotxàrem desencotxàreu desencotxàs desencotxàssem desencotxàsseu desencotxàssim desencotxàssiu desencotxàvem desencotxàvets desencotxàveu desencotxàvom desencotxés desencotxéssem desencotxésseu desencotxéssim desencotxéssiu desencotxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
daketin

desensopir /ðez.en.soˈpi/ /ðez.en.soˈpiɾ/ /ðəz.ən.suˈpi/ alg ant bal centr desensopeix desensopeixa desensopeixen desensopeixes desensopeixi desensopeixin desensopeixis desensopeixo desensopeixs desensopesc desensopesca desensopesquen desensopesques desensopesqui desensopesquin desensopesquis desensopia desensopida desensopides desensopien desensopies desensopiguem desensopiguera desensopigueren desensopigueres desensopiguessen desensopiguesses desensopiguessin desensopiguessis desensopigueu desensopigueva desensopigueven desensopigueves desensopigué desensopiguérem desensopiguéreu desensopigués desensopiguéssem desensopiguésseu desensopiguéssim desensopiguéssiu desensopiguévem desensopiguéveu desensopim desensopint desensopir desensopira desensopiran desensopirem desensopiren desensopires desensopireu desensopiria desensopirien desensopiries desensopiriva desensopiriven desensopirives desensopirà desensopiràs desensopiré desensopiríem desensopiríeu desensopirívem desensopiríveu desensopisc desensopisca desensopisco desensopiscos desensopisquem desensopisquen desensopisques desensopisqueu desensopissa desensopissen desensopisses desensopissi desensopissin desensopissis desensopist desensopit desensopits desensopiu desensopiva desensopiven desensopives desensopix desensopixa desensopixen desensopixes desensopixi desensopixin desensopixis desensopixo desensopixos desensopí desensopíem desensopíets desensopíeu desensopírem desensopíreu desensopís desensopíscon desensopíssem desensopísseu desensopíssim desensopíssiu desensopíssom desensopíssou desensopívem desensopíveu desensopíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ji xewê rabûn

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
pêşketin

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenvolup desenvolupa desenvolupada desenvolupades desenvolupam desenvolupant desenvolupar desenvolupara desenvoluparan desenvoluparem desenvoluparen desenvolupares desenvolupareu desenvoluparia desenvoluparien desenvoluparies desenvoluparà desenvoluparàs desenvoluparé desenvoluparíem desenvoluparíeu desenvolupassen desenvolupasses desenvolupassin desenvolupassis desenvolupat desenvolupats desenvolupau desenvolupava desenvolupaven desenvolupaves desenvolupe desenvolupem desenvolupen desenvolupes desenvolupessen desenvolupesses desenvolupessin desenvolupessis desenvolupeu desenvolupi desenvolupin desenvolupis desenvolupo desenvolupà desenvolupàrem desenvolupàreu desenvolupàs desenvolupàssem desenvolupàsseu desenvolupàssim desenvolupàssiu desenvolupàvem desenvolupàveu desenvolupés desenvolupéssem desenvolupésseu desenvolupéssim desenvolupéssiu desenvolupí occ sept val v
hatin

desert /deˈzɛɾt/ n masc
beyaban
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
xwestek
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ alg bal cent desitge desitgeguem desitgeguessa desitgeguessen desitgeguesses desitgegueu desitgegués desitgeguéssom desitgeguéssou desitgem desitgen desitges desitgessa desitgessen desitgesses desitgessi desitgessin desitgessis desitgeu desitgi desitgin desitgis desitgés desitgéssem desitgésseu desitgéssim desitgéssiu desitgí desitj desitja desitjada desitjades desitjaia desitjaien desitjaies desitjaieu desitjam desitjant desitjar desitjara desitjaran desitjarem desitjaren desitjares desitjareu desitjaria desitjarien desitjaries desitjariva desitjariven desitjarives desitjarà desitjaràs desitjaré desitjaríem desitjaríeu desitjarívem desitjaríveu desitjassen desitjasses desitjassin desitjassis desitjat desitjats desitjau desitjava desitjaven desitjaves desitjavi desitjavo desitjo desitjos desitjà desitjàiem desitjàrem desitjàreu desitjàs desitjàssem desitjàsseu desitjàssim desitjàssiu desitjàvem desitjàveu desitjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
نیاز

despatx /desˈpat͡ʃ/ /dəsˈpat͡ʃ/ n masc
دایره‌
Lloc on es realitza treball de tipus intel·lectual.
Carta o altre comunicat enviat amb caràcter d'urgència.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
demjimêr

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ alg ant bal cent despert desperta despertada despertades despertaia despertaien despertaies despertam despertant despertar despertara despertaran despertarem despertaren despertares despertareu despertaria despertarien despertaries despertariva despertariven despertarives despertarà despertaràs despertaré despertaríem despertaríeu despertarívem despertaríveu despertassen despertasses despertassin despertassis despertat despertats despertau despertava despertaven despertaves despertavi despertavo desperte desperteguem desperteguessa desperteguessen desperteguesses despertegueu despertegués desperteguéssom desperteguéssou despertem desperten despertes despertessa despertessen despertesses despertessi despertessin despertessis desperteu desperti despertin despertis desperto despertos desperts despertà despertàiem despertàieu despertàrem despertàreu despertàs despertàssem despertàsseu despertàssim despertàssiu despertàvem despertàvets despertàveu despertàvom despertés despertéssem despertésseu despertéssim despertéssiu despertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ji xew rabûn
Fer treure del son.
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despullar /des.puˈʎa/ /des.puˈʎaɾ/ /dəs.puˈja/ /dəs.puˈʎa/ alg ant bal cent despull despulla despullada despullades despullaia despullaien despullaies despullam despullant despullar despullara despullaran despullarem despullaren despullares despullareu despullaria despullarien despullaries despullariva despullariven despullarives despullarà despullaràs despullaré despullaríem despullaríeu despullarívem despullaríveu despullassen despullasses despullassin despullassis despullat despullats despullau despullava despullaven despullaves despullavi despullavo despulle despulleguem despulleguessa despulleguessen despulleguesses despullegueu despullegués despulleguéssom despulleguéssou despullem despullen despulles despullessa despullessen despullesses despullessi despullessin despullessis despulleu despulli despullin despullis despullo despullos despulls despullà despullàiem despullàieu despullàrem despullàreu despullàs despullàssem despullàsseu despullàssim despullàssiu despullàvem despullàvets despullàveu despullàvom despullés despulléssem despullésseu despulléssim despulléssiu despullí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ji ber kirin

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
nesîb

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
bivir

destrossa /desˈtɾɔ.sa/ /desˈtɾɔ.sɔ/ /dəsˈtɾɔ.sə/ n fem
ناهێشتن

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destrossa destrossada destrossades destrossam destrossant destrossar destrossara destrossaran destrossarem destrossaren destrossares destrossareu destrossaria destrossarien destrossaries destrossarà destrossaràs destrossaré destrossaríem destrossaríeu destrossassen destrossasses destrossassin destrossassis destrossat destrossats destrossau destrossava destrossaven destrossaves destrosse destrossem destrossen destrosses destrossessen destrossesses destrossessin destrossessis destrosseu destrossi destrossin destrossis destrosso destrossà destrossàrem destrossàreu destrossàs destrossàssem destrossàsseu destrossàssim destrossàssiu destrossàvem destrossàveu destrossés destrosséssem destrossésseu destrosséssim destrosséssiu destrossí destròs occ sept val v
hilweşandin

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
ناهێشتن

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
hilweşandin

destí /desˈti/ n masc
çarenivîs
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvestir /dez.vesˈtiɾ/ /dez.βesˈti/ /dez.βesˈtiɾ/ /dəz.bəsˈti/ /dəz.vəsˈti/ alg bal desvesteix desvesteixen desvesteixes desvesteixi desvesteixin desvesteixis desvesteixo desvesteixs desvestesc desvestesca desvestesquen desvestesques desvestesqui desvestesquin desvestesquis desvestia desvestida desvestides desvestien desvesties desvestiguem desvestigueu desvestim desvestint desvestir desvestira desvestiran desvestirem desvestiren desvestires desvestireu desvestiria desvestirien desvestiries desvestirà desvestiràs desvestiré desvestiríem desvestiríeu desvestisc desvestisca desvestisquen desvestisques desvestissen desvestisses desvestissin desvestissis desvestit desvestits desvestiu desvestix desvestixen desvestixes desvestixo desvestí desvestíem desvestíeu desvestírem desvestíreu desvestís desvestíssem desvestísseu desvestíssim desvestíssiu desvist desvista desvisten desvistes eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ji ber kirin

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
deh

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
deyn

dia /ˈdi.a/ n masc
roj
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diada /diˈa.ða/ /diˈa.ðə/ n fem
cejn
Dia determinat en què se celebra una gran festa.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
lehce

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialektolojî

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
elmas
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
hezar
Centre d’un blanc com a objectiu de pràctica de tir.

diari n masc
rojname
Periòdic de notícies publicat cada dia.

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
zikçûn

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
nîgar
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
ferheng bêjename khebernivis
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
diyet

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
cuda
Que no és igual.

difícil adj
قورس
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
pêncşem

dilluns n
duşem dûşem

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
sêşem

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
چوارشه‌م çarşem

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
îstîfa

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
firavîn
Àpat del migdia.

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
pare

dinou number
nozdeh

dins /ˈdins/ adv
hindir
A l'interior d'un espai delimitat.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
gotin
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
cedel

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ alg ant bal cent dispar dispara disparada disparades disparaia disparaien disparaies disparam disparant disparar disparara dispararan dispararem dispararen disparares disparareu dispararia dispararien dispararies disparariva disparariven dispararives dispararà dispararàs dispararé dispararíem dispararíeu dispararívem dispararíveu disparassen disparasses disparassin disparassis disparat disparats disparau disparava disparaven disparaves disparavi disparavo dispare dispareguem dispareguessa dispareguessen dispareguesses disparegueu disparegués dispareguéssom dispareguéssou disparem disparen dispares disparessa disparessen disparesses disparessi disparessin disparessis dispareu dispari disparin disparis disparo disparos dispars disparà disparàiem disparàieu disparàrem disparàreu disparàs disparàssem disparàsseu disparàssim disparàssiu disparàvem disparàvets disparàveu disparàvom disparés disparéssem disparésseu disparéssim disparéssiu disparí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
agir kirin

dissabte /diˈsap.te/ n masc
şamî

disset number
hevdeh

distància /disˈtan.si.a/ n fem
jêkirin
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.

dit n masc
til
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

dita /ˈdi.ta/ /ˈdi.tə/ n masc
gotin
Frase feta i conservada per la tradició d'una cultura amb l'objectiu de fer-la servir com advertència, o bé per comunicar una part del saber popular.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
Dusem yekşem

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
eynî

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
telaq

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
telaqdayî
Separat pel divorci.

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ n masc
telaqdayî
Persona que s’ha separat per divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
hejde

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
diyarî
Talent innat per a fer una cosa.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
çemandin
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

dobler /dobˈbɫe/ /doˈbɫeɾ/ /doˈβɫe/ /dubˈbɫe/ /duˈβɫe/ n masc
pere
(en plural, mallorquí, menorquí) Monedes en general, diners.

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
doktor
(formal, cortesia) metge

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
delfin

dol /ˈdɔɫ/ n masc
şîn

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
bed
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
êş jan
Patiment, pena.

dolç adj masc
şîrîn

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
jin afret
Persona del sexe femení.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
dan
Entregar de franc, regalar.

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
nivistin raketin

dos number
du

dot /ˈdɔt/ n masc
next
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
dazde

drac n masc
ejdeha

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
rast
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
rêk
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
heq
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dubni n masc
dûbniyûm

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dubt dubta dubtada dubtades dubtam dubtant dubtar dubtara dubtaran dubtarem dubtaren dubtares dubtareu dubtaria dubtarien dubtaries dubtarà dubtaràs dubtaré dubtaríem dubtaríeu dubtassen dubtasses dubtassin dubtassis dubtat dubtats dubtau dubtava dubtaven dubtaves dubte dubtem dubten dubtes dubtessen dubtesses dubtessin dubtessis dubteu dubti dubtin dubtis dubto dubtà dubtàrem dubtàreu dubtàs dubtàssem dubtàsseu dubtàssim dubtàssiu dubtàvem dubtàveu dubtés dubtéssem dubtésseu dubtéssim dubtéssiu dubtí occ sept val v
gumanbarbûn şik birin ser#Kurdi yekî
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
guman gûş

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
dûş
Bany pres en una dutxa.

dàtil n masc
xurme

dèbit /ˈdɛ.βit/ n masc
deyn

déu n masc
xwedê

dígit /ˈdi.d͡ʒit/ /ˈdi.ʒit/ n masc
pêjimar
Cadascun dels símbols que s'utilitzen en matemàtica per representat les quantitats des de l'u fins al nou i també el zero.

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
abon
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
ebenûs

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
dengvedan

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
aborî
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

edat /eˈðat/ n fem
emir hîn
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
dewr emir
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
فه‌رمان

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
بینا

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
perwerde
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
delal

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
tesîr

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
mahîn

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
amûr
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.
(pilota basca) Instrument que s'utilitza per a colpejar o llançar la pilota.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
aynştaynyûm

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
ew

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
helbijartin

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
elektrîk ceyran

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
elektronîk

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
fîl فیل
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
شۆخ

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
bijartin
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
bala

ell /ˈɛʎ/ pronoun
ew

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
ew

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
ducanî
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
deryaçe

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embolic embolica embolicada embolicades embolicam embolicant embolicar embolicara embolicaran embolicarem embolicaren embolicares embolicareu embolicaria embolicarien embolicaries embolicarà embolicaràs embolicaré embolicaríem embolicaríeu embolicassen embolicasses embolicassin embolicassis embolicat embolicats embolicau embolicava embolicaven embolicaves embolico embolicà embolicàrem embolicàreu embolicàs embolicàssem embolicàsseu embolicàssim embolicàssiu embolicàvem embolicàveu embolique emboliquem emboliquen emboliques emboliquessen emboliquesses emboliquessin emboliquessis emboliqueu emboliqui emboliquin emboliquis emboliqués emboliquéssem emboliquésseu emboliquéssim emboliquéssiu emboliquí occ sept val v
veşartin
Fer les coses complicades (fer embolics).

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
debriyaj

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
tije kirin

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
daqurtandin

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empatî

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ alg ant bal cent eiv empent empenta empentada empentades empentaia empentaien empentaies empentam empentant empentar empentara empentaran empentarem empentaren empentares empentareu empentaria empentarien empentaries empentariva empentariven empentarives empentarà empentaràs empentaré empentaríem empentaríeu empentarívem empentaríveu empentassen empentasses empentassin empentassis empentat empentats empentau empentava empentaven empentaves empentavi empentavo empente empenteguem empenteguessa empenteguessen empenteguesses empentegueu empentegués empenteguéssom empenteguéssou empentem empenten empentes empentessa empentessen empentesses empentessi empentessin empentessis empenteu empenti empentin empentis empento empentos empents empentà empentàiem empentàieu empentàrem empentàreu empentàs empentàssem empentàsseu empentàssim empentàssiu empentàvem empentàvets empentàveu empentàvom empentés empentéssem empentésseu empentéssim empentéssiu empentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rayeka navdêrî
Donar una empenta.

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
şûntil

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
fîrma

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ bal empenc empenguem empengueren empengueres empenguessin empenguessis empengueu empengui empenguin empenguis empengué empenguérem empenguéreu empengués empenguéssim empenguéssiu empenguí empeny empenya empenyem empenyen empenyent empenyera empenyeran empenyerem empenyeren empenyeres empenyereu empenyeria empenyerien empenyeries empenyerà empenyeràs empenyeré empenyeríem empenyeríeu empenyes empenyessen empenyesses empenyessin empenyessis empenyeu empenyi empenyia empenyien empenyies empenyin empenyis empenyo empenys empenyé empenyérem empenyéreu empenyés empenyéssem empenyésseu empenyéssim empenyéssiu empenyí empenyíem empenyíeu empesa empeses empesos empènyer empès empés occ sept val v
rayeka navdêrî
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
agir vêxistin
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
[[چه‌رخ]]

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
Kahû
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
ensîklopedî

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
sindan
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
Os de l'oïda de molts vertebrats.

enemic /e.neˈmik/ n masc
dijmin

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
wize

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ alg ant bal cent eiv enfil enfila enfilada enfilades enfilaia enfilaien enfilaies enfilam enfilant enfilar enfilara enfilaran enfilarem enfilaren enfilares enfilareu enfilaria enfilarien enfilaries enfilariva enfilariven enfilarives enfilarà enfilaràs enfilaré enfilaríem enfilaríeu enfilarívem enfilaríveu enfilassen enfilasses enfilassin enfilassis enfilat enfilats enfilau enfilava enfilaven enfilaves enfilavi enfilavo enfile enfileguem enfileguessa enfileguessen enfileguesses enfilegueu enfilegués enfileguéssom enfileguéssou enfilem enfilen enfiles enfilessa enfilessen enfilesses enfilessi enfilessin enfilessis enfileu enfili enfilin enfilis enfilo enfilos enfils enfilà enfilàiem enfilàieu enfilàrem enfilàreu enfilàs enfilàssem enfilàsseu enfilàssim enfilàssiu enfilàvem enfilàvets enfilàveu enfilàvom enfilés enfiléssem enfilésseu enfiléssim enfiléssiu enfilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
girtin
Emprendre un camí, iniciar una marxa.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfons enfonsa enfonsada enfonsades enfonsam enfonsant enfonsar enfonsara enfonsaran enfonsarem enfonsaren enfonsares enfonsareu enfonsaria enfonsarien enfonsaries enfonsarà enfonsaràs enfonsaré enfonsaríem enfonsaríeu enfonsassen enfonsasses enfonsassin enfonsassis enfonsat enfonsats enfonsau enfonsava enfonsaven enfonsaves enfonse enfonsem enfonsen enfonses enfonsessen enfonsesses enfonsessin enfonsessis enfonseu enfonsi enfonsin enfonsis enfonso enfonsà enfonsàrem enfonsàreu enfonsàs enfonsàssem enfonsàsseu enfonsàssim enfonsàssiu enfonsàvem enfonsàveu enfonsés enfonséssem enfonsésseu enfonséssim enfonséssiu enfonsí occ sept val v
noq bûn
Posar, fer anar, al fons.

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engany enganya enganyada enganyades enganyam enganyant enganyar enganyara enganyaran enganyarem enganyaren enganyares enganyareu enganyaria enganyarien enganyaries enganyarà enganyaràs enganyaré enganyaríem enganyaríeu enganyassen enganyasses enganyassin enganyassis enganyat enganyats enganyau enganyava enganyaven enganyaves enganye enganyem enganyen enganyes enganyessen enganyesses enganyessin enganyessis enganyeu enganyi enganyin enganyis enganyo enganyà enganyàrem enganyàreu enganyàs enganyàssem enganyàsseu enganyàssim enganyàssiu enganyàvem enganyàveu enganyés enganyéssem enganyésseu enganyéssim enganyéssiu enganyí occ sept val v
xapandin

engolir /aŋ.ɡoˈɫi/ /aŋ.ɡuˈɫiɾ/ /eŋ.ɡoˈɫi/ /eŋ.ɡoˈɫiɾ/ /eŋ.ɡuˈɫi/ /əŋ.ɡoˈɫi/ /əŋ.ɡuˈɫi/ alg bal eiv engoleix engoleixen engoleixes engoleixi engoleixin engoleixis engoleixo engoleixs engolesc engolesca engolesquen engolesques engolesqui engolesquin engolesquis engolia engolida engolides engolien engolies engoliguem engoligueu engolim engolint engolir engolira engoliran engolirem engoliren engolires engolireu engoliria engolirien engoliries engolirà engoliràs engoliré engoliríem engoliríeu engolisc engolisca engolisquen engolisques engolissen engolisses engolissin engolissis engolit engolits engoliu engolix engolixen engolixes engolixo engolí engolíem engolíeu engolírem engolíreu engolís engolíssem engolísseu engolíssim engolíssiu engul engula engulen engules enguls mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dabilandin
Passar alguna cosa per la gola.
Menjar atropelladament i sense mastegar.

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
bala
Cap amunt respecte a terra.

ennuegar /an.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣaɾ/ /ən.nu.əˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ennueg ennuega ennuegada ennuegades ennuegam ennuegant ennuegar ennuegara ennuegaran ennuegarem ennuegaren ennuegares ennuegareu ennuegaria ennuegarien ennuegaries ennuegarà ennuegaràs ennuegaré ennuegaríem ennuegaríeu ennuegassen ennuegasses ennuegassin ennuegassis ennuegat ennuegats ennuegau ennuegava ennuegaven ennuegaves ennuego ennuegue ennueguem ennueguen ennuegues ennueguessen ennueguesses ennueguessin ennueguessis ennuegueu ennuegui ennueguin ennueguis ennuegués ennueguéssem ennueguésseu ennueguéssim ennueguéssiu ennueguí ennuegà ennuegàrem ennuegàreu ennuegàs ennuegàssem ennuegàsseu ennuegàssim ennuegàssiu ennuegàvem ennuegàveu occ sept val v
fetisandin

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
زۆر چاک

enroscar /en.rosˈka/ /en.rosˈkaɾ/ /ən.rosˈka/ /ən.rusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enrosc enrosca enroscada enroscades enroscam enroscant enroscar enroscara enroscaran enroscarem enroscaren enroscares enroscareu enroscaria enroscarien enroscaries enroscarà enroscaràs enroscaré enroscaríem enroscaríeu enroscassen enroscasses enroscassin enroscassis enroscat enroscats enroscau enroscava enroscaven enroscaves enrosco enroscà enroscàrem enroscàreu enroscàs enroscàssem enroscàsseu enroscàssim enroscàssiu enroscàvem enroscàveu enrosque enrosquem enrosquen enrosques enrosquessen enrosquesses enrosquessin enrosquessis enrosqueu enrosqui enrosquin enrosquis enrosqués enrosquéssem enrosquésseu enrosquéssim enrosquéssiu enrosquí occ sept val v
pêçan

ensulsiar /en.suɫ.siˈa/ /en.suɫ.siˈaɾ/ /ən.suɫ.siˈa/ alg bal eiv ensulsia ensulsiada ensulsiades ensulsiam ensulsiant ensulsiar ensulsiara ensulsiaran ensulsiarem ensulsiaren ensulsiares ensulsiareu ensulsiaria ensulsiarien ensulsiaries ensulsiarà ensulsiaràs ensulsiaré ensulsiaríem ensulsiaríeu ensulsiassen ensulsiasses ensulsiassin ensulsiassis ensulsiat ensulsiats ensulsiau ensulsiava ensulsiaven ensulsiaves ensulsie ensulsiem ensulsien ensulsies ensulsiessen ensulsiesses ensulsiessin ensulsiessis ensulsieu ensulsii ensulsio ensulsià ensulsiàrem ensulsiàreu ensulsiàs ensulsiàssem ensulsiàsseu ensulsiàssim ensulsiàssiu ensulsiàvem ensulsiàveu ensulsiés ensulsiéssem ensulsiésseu ensulsiéssim ensulsiéssiu ensulsií ensulsiï ensulsiïn ensulsiïs nota 1 occ sept v.cent val v
hilweşandin

ensulsir /en.suɫˈsi/ /en.suɫˈsiɾ/ /ən.suɫˈsi/ alg ant bal centr eiv ensulseix ensulseixa ensulseixen ensulseixes ensulseixi ensulseixin ensulseixis ensulseixo ensulseixs ensulsesc ensulsesca ensulsesquen ensulsesques ensulsesqui ensulsesquin ensulsesquis ensulsia ensulsida ensulsides ensulsien ensulsies ensulsiguem ensulsiguera ensulsigueren ensulsigueres ensulsiguessen ensulsiguesses ensulsiguessin ensulsiguessis ensulsigueu ensulsigueva ensulsigueven ensulsigueves ensulsigué ensulsiguérem ensulsiguéreu ensulsigués ensulsiguéssem ensulsiguésseu ensulsiguéssim ensulsiguéssiu ensulsiguévem ensulsiguéveu ensulsim ensulsint ensulsir ensulsira ensulsiran ensulsirem ensulsiren ensulsires ensulsireu ensulsiria ensulsirien ensulsiries ensulsiriva ensulsiriven ensulsirives ensulsirà ensulsiràs ensulsiré ensulsiríem ensulsiríeu ensulsirívem ensulsiríveu ensulsisc ensulsisca ensulsisco ensulsiscos ensulsisquem ensulsisquen ensulsisques ensulsisqueu ensulsissa ensulsissen ensulsisses ensulsissi ensulsissin ensulsissis ensulsist ensulsit ensulsits ensulsiu ensulsiva ensulsiven ensulsives ensulsix ensulsixa ensulsixen ensulsixes ensulsixi ensulsixin ensulsixis ensulsixo ensulsixos ensulsí ensulsíem ensulsíets ensulsíeu ensulsírem ensulsíreu ensulsís ensulsíscon ensulsíssem ensulsísseu ensulsíssim ensulsíssiu ensulsíssom ensulsíssou ensulsívem ensulsíveu ensulsíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hilweşandin

entaforar /en.ta.foˈɾa/ /en.ta.foˈɾaɾ/ /ən.tə.foˈɾa/ /ən.tə.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entafor entafora entaforada entaforades entaforam entaforant entaforar entaforara entaforaran entaforarem entaforaren entaforares entaforareu entaforaria entaforarien entaforaries entaforarà entaforaràs entaforaré entaforaríem entaforaríeu entaforassen entaforasses entaforassin entaforassis entaforat entaforats entaforau entaforava entaforaven entaforaves entafore entaforem entaforen entafores entaforessen entaforesses entaforessin entaforessis entaforeu entafori entaforin entaforis entaforo entaforà entaforàrem entaforàreu entaforàs entaforàssem entaforàsseu entaforàssim entaforàssiu entaforàvem entaforàveu entaforés entaforéssem entaforésseu entaforéssim entaforéssiu entaforí occ sept val v
veşartin
Posar quelcom en un forat, normalment per amagar-ho.

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
tê gihiştin
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
ketin
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
babole

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
dexes

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
epîlepsî

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
ekvator
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibri /e.kiˈɫi.bɾi/ /ə.kiˈɫi.βɾi/ n masc
balans

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
malzeme
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
jûjî

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
xeletî
Equivocació, incorrecció.

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
tûreşk

escacs /esˈkaks/ n masc
sedrenc kişik
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
gam
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ alg ant bal cent eiv escal escala escalada escalades escalaia escalaien escalaies escalam escalant escalar escalara escalaran escalarem escalaren escalares escalareu escalaria escalarien escalaries escalariva escalariven escalarives escalarà escalaràs escalaré escalaríem escalaríeu escalarívem escalaríveu escalassen escalasses escalassin escalassis escalat escalats escalau escalava escalaven escalaves escalavi escalavo escale escaleguem escaleguessa escaleguessen escaleguesses escalegueu escalegués escaleguéssom escaleguéssou escalem escalen escales escalessa escalessen escalesses escalessi escalessin escalessis escaleu escali escalin escalis escalo escalos escals escalà escalàiem escalàieu escalàrem escalàreu escalàs escalàssem escalàsseu escalàssim escalàssiu escalàvem escalàvets escalàveu escalàvom escalés escaléssem escalésseu escaléssim escaléssiu escalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hilketin

escalf /esˈkaɫf/ /əsˈkaɫf/ n masc
germahî

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escalf escalfa escalfada escalfades escalfam escalfant escalfar escalfara escalfaran escalfarem escalfaren escalfares escalfareu escalfaria escalfarien escalfaries escalfarà escalfaràs escalfaré escalfaríem escalfaríeu escalfassen escalfasses escalfassin escalfassis escalfat escalfats escalfau escalfava escalfaven escalfaves escalfe escalfem escalfen escalfes escalfessen escalfesses escalfessin escalfessis escalfeu escalfi escalfin escalfis escalfo escalfà escalfàrem escalfàreu escalfàs escalfàssem escalfàsseu escalfàssim escalfàssiu escalfàvem escalfàveu escalfés escalféssem escalfésseu escalféssim escalféssiu escalfí occ sept val v
germ kirin
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalfor /as.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfoɾ/ /əs.kəɫˈfo/ n fem
germahî

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
pîvazterk
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escandi /əsˈkan.di/ n masc
skandiyûm

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ alg ant bal cent eiv escap escapa escapada escapades escapaia escapaien escapaies escapam escapant escapar escapara escaparan escaparem escaparen escapares escapareu escaparia escaparien escaparies escapariva escapariven escaparives escaparà escaparàs escaparé escaparíem escaparíeu escaparívem escaparíveu escapassen escapasses escapassin escapassis escapat escapats escapau escapava escapaven escapaves escapavi escapavo escape escapeguem escapeguessa escapeguessen escapeguesses escapegueu escapegués escapeguéssom escapeguéssou escapem escapen escapes escapessa escapessen escapesses escapessi escapessin escapessis escapeu escapi escapin escapis escapo escapos escaps escapà escapàiem escapàieu escapàrem escapàreu escapàs escapàssem escapàsseu escapàssim escapàssiu escapàvem escapàvets escapàveu escapàvom escapés escapéssem escapésseu escapéssim escapéssiu escapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
revîn

escapar-se v
birrîn

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
guhar

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ bal escaem escaent escaeu escaic escaiem escaient escaieu escaiga escaiguda escaigudes escaiguem escaiguen escaiguera escaigueren escaigueres escaigues escaiguessen escaiguesses escaiguessin escaiguessis escaigueu escaigui escaiguin escaiguis escaigut escaiguts escaigué escaiguérem escaiguéreu escaigués escaiguéssem escaiguésseu escaiguéssim escaiguéssiu escaiguí escau escauen escauran escaure escaurem escaureu escauria escaurien escauries escaurà escauràs escauré escauríem escauríeu escaus esqueia esqueien esqueies esqueim esqueis esquèiem esquèieu esquéiem esquéieu occ val v
werbûn
(pronominal) Una cosa, succeir en una ocasió, en una data.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
xulam
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
skleroza

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
dibistan
Col·legi, establiment per aprendre.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
گوێ دان

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
tif kirin
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
دوپشک

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
dûpişk

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
nivîskar

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
pîroz
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
nivîsîn

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
heykel

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
kef

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
berxwedan

esforçar-se /as.forˈsaɾ.se/ /es.foɾˈsaɾ.se/ /əs.foɾˈsaɾ.sə/ /əs.fur.sərˈsə/ /əs.furˈsar.sə/ alg ant bal cent eiv esforce esforceguem esforceguessa esforceguessen esforceguesses esforcegueu esforcegués esforceguéssom esforceguéssou esforcem esforcen esforces esforcessa esforcessen esforcesses esforcessi esforcessin esforcessis esforceu esforci esforcin esforcis esforcés esforcéssem esforcésseu esforcéssim esforcéssiu esforcí esforç esforça esforçada esforçades esforçaia esforçaien esforçaies esforçam esforçant esforçar esforçara esforçaran esforçarem esforçaren esforçares esforçareu esforçaria esforçarien esforçaries esforçariva esforçariven esforçarives esforçarà esforçaràs esforçaré esforçaríem esforçaríeu esforçarívem esforçaríveu esforçassen esforçasses esforçassin esforçassis esforçat esforçats esforçau esforçava esforçaven esforçaves esforçavi esforçavo esforço esforços esforçà esforçàiem esforçàieu esforçàrem esforçàreu esforçàs esforçàssem esforçàsseu esforçàssim esforçàssiu esforçàvem esforçàvets esforçàveu esforçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kar kirin
Posar tot l'interès per acomplir una activitat amb èxit.
Posar al límit la capacitat muscular.

esgardissar /ez.ɣar.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsaɾ/ /əz.ɡər.diˈsa/ esgardissa esgardissada esgardissades esgardissant esgardissar esgardissaran esgardissarem esgardissaren esgardissares esgardissareu esgardissaria esgardissarien esgardissaries esgardissarà esgardissaràs esgardissaré esgardissaríem esgardissaríeu esgardissat esgardissats esgardissava esgardissaven esgardissaves esgardissem esgardissen esgardisses esgardissessen esgardissesses esgardissessin esgardissessis esgardisseu esgardissi esgardissin esgardissis esgardisso esgardissà esgardissàrem esgardissàreu esgardissàvem esgardissàveu esgardissés esgardisséssem esgardissésseu esgardisséssim esgardisséssiu esgardissí sept v
girtin
(pronominal) escabellar-se

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
dêr
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esguardar /ez.ɣwarˈða/ /ez.ɣwaɾˈða/ /ez.ɣwaɾˈðaɾ/ alg ant bal cent eiv esguard esguarda esguardada esguardades esguardaia esguardaien esguardaies esguardam esguardant esguardar esguardara esguardaran esguardarem esguardaren esguardares esguardareu esguardaria esguardarien esguardaries esguardariva esguardariven esguardarives esguardarà esguardaràs esguardaré esguardaríem esguardaríeu esguardarívem esguardaríveu esguardassen esguardasses esguardassin esguardassis esguardat esguardats esguardau esguardava esguardaven esguardaves esguardavi esguardavo esguarde esguardeguem esguardeguessa esguardeguessen esguardeguesses esguardegueu esguardegués esguardeguéssom esguardeguéssou esguardem esguarden esguardes esguardessa esguardessen esguardesses esguardessi esguardessin esguardessis esguardeu esguardi esguardin esguardis esguardo esguardos esguards esguardà esguardàiem esguardàieu esguardàrem esguardàreu esguardàs esguardàssem esguardàsseu esguardàssim esguardàssiu esguardàvem esguardàvets esguardàveu esguardàvom esguardés esguardéssem esguardésseu esguardéssim esguardéssiu esguardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nerîn

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
valageh
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
şûr
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
sermil

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
taybet

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
sekinîn
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
sîxur

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
simbil

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
strî
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
îspenax

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
lûfik

esport /esˈpɔɾt/ n masc
sîpor

esposallas n fem
dawet

esposayes n fem
dawet

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
hevstîv

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
cure

espèculum /esˈpɛ.ku.ɫum/ /əsˈpɛ.ku.ɫum/ n masc
spekûlûm

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
kakût
Conjunt dels ossos d'un animal, en especial els de les persones.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
pişt

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ alg ant bal cent eiv esquil esquila esquilada esquilades esquilaia esquilaien esquilaies esquilam esquilant esquilar esquilara esquilaran esquilarem esquilaren esquilares esquilareu esquilaria esquilarien esquilaries esquilariva esquilariven esquilarives esquilarà esquilaràs esquilaré esquilaríem esquilaríeu esquilarívem esquilaríveu esquilassen esquilasses esquilassin esquilassis esquilat esquilats esquilau esquilava esquilaven esquilaves esquilavi esquilavo esquile esquileguem esquileguessa esquileguessen esquileguesses esquilegueu esquilegués esquileguéssom esquileguéssou esquilem esquilen esquiles esquilessa esquilessen esquilesses esquilessi esquilessin esquilessis esquileu esquili esquilin esquilis esquilo esquilos esquils esquilà esquilàiem esquilàieu esquilàrem esquilàreu esquilàs esquilàssem esquilàsseu esquilàssim esquilàssiu esquilàvem esquilàvets esquilàveu esquilàvom esquilés esquiléssem esquilésseu esquiléssim esquiléssiu esquilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kurr kirin

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
pilûr pilêr
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
şîzofrenî

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
esans
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
rojhilat

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
rojhilat-bakurê rojhilat

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
rojhilat-başûrê rojhilat

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
axur
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
axur
(per extensió) Lloc brut.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
werz
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
qonax
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
amar

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ alg ant bal cent eiv estaf estafa estafada estafades estafaia estafaien estafaies estafam estafant estafar estafara estafaran estafarem estafaren estafares estafareu estafaria estafarien estafaries estafariva estafariven estafarives estafarà estafaràs estafaré estafaríem estafaríeu estafarívem estafaríveu estafassen estafasses estafassin estafassis estafat estafats estafau estafava estafaven estafaves estafavi estafavo estafe estafeguem estafeguessa estafeguessen estafeguesses estafegueu estafegués estafeguéssom estafeguéssou estafem estafen estafes estafessa estafessen estafesses estafessi estafessin estafessis estafeu estafi estafin estafis estafo estafos estafs estafà estafàiem estafàieu estafàrem estafàreu estafàs estafàssem estafàsseu estafàssim estafàssiu estafàvem estafàvets estafàveu estafàvom estafés estaféssem estafésseu estaféssim estaféssiu estafí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
firîwandin
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
pîl
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estança /esˈtan.sa/ /əsˈtan.sə/ n fem
ode
Habitació, cambra on s’està habitualment.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
barûdox
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
stêr
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv estell estella estellada estellades estellaia estellaien estellaies estellam estellant estellar estellara estellaran estellarem estellaren estellares estellareu estellaria estellarien estellaries estellariva estellariven estellarives estellarà estellaràs estellaré estellaríem estellaríeu estellarívem estellaríveu estellassen estellasses estellassin estellassis estellat estellats estellau estellava estellaven estellaves estellavi estellavo estelle estelleguem estelleguessa estelleguessen estelleguesses estellegueu estellegués estelleguéssom estelleguéssou estellem estellen estelles estellessa estellessen estellesses estellessi estellessin estellessis estelleu estelli estellin estellis estello estellos estells estellà estellàiem estellàieu estellàrem estellàreu estellàs estellàssem estellàsseu estellàssim estellàssiu estellàvem estellàvets estellàveu estellàvom estellés estelléssem estellésseu estelléssim estelléssiu estellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
şikandin
D'alguna cosa fer-ne estelles.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
bêhnijîn

estil /esˈtiɫ/ n masc
stîl

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
hez kirin
(especialment) Amar.

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
havîn هاوين

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
ماوه‌

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
alik

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
بێگانه‌
Que és d'un altre país.

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ n masc
بێگانه‌
Exterior del país en què hom habita.
Persona d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrangul estrangula estrangulada estrangulades estrangulam estrangulant estrangular estrangulara estrangularan estrangularem estrangularen estrangulares estrangulareu estrangularia estrangularien estrangularies estrangularà estrangularàs estrangularé estrangularíem estrangularíeu estrangulassen estrangulasses estrangulassin estrangulassis estrangulat estrangulats estrangulau estrangulava estrangulaven estrangulaves estrangule estrangulem estrangulen estrangules estrangulessen estrangulesses estrangulessin estrangulessis estranguleu estranguli estrangulin estrangulis estrangulo estrangulà estrangulàrem estrangulàreu estrangulàs estrangulàssem estrangulàsseu estrangulàssim estrangulàssiu estrangulàvem estrangulàveu estrangulés estranguléssem estrangulésseu estranguléssim estranguléssiu estrangulí occ sept val v
fetisandin

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
ecêb
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
stratejî

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
stêr
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estri n masc
amûr

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
stronsiyûm

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
pêkhate
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ bal estrenc estrenguem estrengueren estrengueres estrenguessin estrenguessis estrengueu estrengui estrenguin estrenguis estrengué estrenguérem estrenguéreu estrengués estrenguéssim estrenguéssiu estrenguí estreny estrenya estrenyem estrenyen estrenyent estrenyera estrenyeran estrenyerem estrenyeren estrenyeres estrenyereu estrenyeria estrenyerien estrenyeries estrenyerà estrenyeràs estrenyeré estrenyeríem estrenyeríeu estrenyes estrenyessen estrenyesses estrenyessin estrenyessis estrenyeu estrenyi estrenyia estrenyien estrenyies estrenyin estrenyis estrenyo estrenys estrenyé estrenyérem estrenyéreu estrenyés estrenyéssem estrenyésseu estrenyéssim estrenyéssiu estrenyí estrenyíem estrenyíeu estret estreta estretes estrets estrènyer occ sept val v
dijwar bûn
Fer estreta o petita una cosa.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
fêrber hînber
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estufar /as.tuˈfa/ /es.tuˈfa/ /es.tuˈfaɾ/ /əs.tuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estuf estufa estufada estufades estufam estufant estufar estufara estufaran estufarem estufaren estufares estufareu estufaria estufarien estufaries estufarà estufaràs estufaré estufaríem estufaríeu estufassen estufasses estufassin estufassis estufat estufats estufau estufava estufaven estufaves estufe estufem estufen estufes estufessen estufesses estufessin estufessis estufeu estufi estufin estufis estufo estufà estufàrem estufàreu estufàs estufàssem estufàsseu estufàssim estufàssiu estufàvem estufàveu estufés estuféssem estufésseu estuféssim estuféssiu estufí occ sept val v
perçivandin
Fer disminuir l’atapeïment augmentant-ne el volum, la porositat.

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
peykel heykel

estómac /esˈto.mak/ n masc
gede mîde

esvoranc /az.βoˈɾaŋ/ /ez.voˈɾaŋk/ /ez.βoˈɾaŋ/ /əz.buˈɾaŋ/ /əz.voˈɾaŋk/ /əz.vuˈɾaŋk/ n masc
kun

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
hwd

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
ebedî

etzibar /e.d͡ziˈbaɾ/ /e.d͡ziˈβa/ /ə.d͡ziˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) etzib etziba etzibada etzibades etzibam etzibant etzibar etzibara etzibaran etzibarem etzibaren etzibares etzibareu etzibaria etzibarien etzibaries etzibarà etzibaràs etzibaré etzibaríem etzibaríeu etzibassen etzibasses etzibassin etzibassis etzibat etzibats etzibau etzibava etzibaven etzibaves etzibe etzibem etziben etzibes etzibessen etzibesses etzibessin etzibessis etzibeu etzibi etzibin etzibis etzibo etzibà etzibàrem etzibàreu etzibàs etzibàssem etzibàsseu etzibàssim etzibàssiu etzibàvem etzibàveu etzibés etzibéssem etzibésseu etzibéssim etzibéssiu etzibí occ sept val v
avêtin
Llançar una cosa de forma violenta.

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evit evita evitada evitades evitam evitant evitar evitara evitaran evitarem evitaren evitares evitareu evitaria evitarien evitaries evitarà evitaràs evitaré evitaríem evitaríeu evitassen evitasses evitassin evitassis evitat evitats evitau evitava evitaven evitaves evite evitem eviten evites evitessen evitesses evitessin evitessis eviteu eviti evitin evitis evito evità evitàrem evitàreu evitàs evitàssem evitàsseu evitàssim evitàssiu evitàvem evitàveu evités evitéssem evitésseu evitéssim evitéssiu evití occ sept val v
xwe vedan

examen /eɡˈza.men/ /əɡˈza.mən/ n masc
تاقیکردنه‌وه‌

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
xeniqandin
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
nimûne

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
temrîn

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
nefî

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
hebûn
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
Haver-hi, restar alguna cosa.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
hebûn

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
ceribandin
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
serborî

explanar /eks.pɫaˈna/ /eks.pɫaˈnaɾ/ /əks.pɫəˈna/ alg ant bal cent eiv explan explana explanada explanades explanaia explanaien explanaies explanam explanant explanar explanara explanaran explanarem explanaren explanares explanareu explanaria explanarien explanaries explanariva explanariven explanarives explanarà explanaràs explanaré explanaríem explanaríeu explanarívem explanaríveu explanassen explanasses explanassin explanassis explanat explanats explanau explanava explanaven explanaves explanavi explanavo explane explaneguem explaneguessa explaneguessen explaneguesses explanegueu explanegués explaneguéssom explaneguéssou explanem explanen explanes explanessa explanessen explanesses explanessi explanessin explanessis explaneu explani explanin explanis explano explanos explans explanà explanàiem explanàieu explanàrem explanàreu explanàs explanàssem explanàsseu explanàssim explanàssiu explanàvem explanàvets explanàveu explanàvom explanés explanéssem explanésseu explanéssim explanéssiu explaní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bas

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
bas
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
pilte
Relatiu a l’explosió.

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explot explota explotada explotades explotam explotant explotar explotara explotaran explotarem explotaren explotares explotareu explotaria explotarien explotaries explotarà explotaràs explotaré explotaríem explotaríeu explotassen explotasses explotassin explotassis explotat explotats explotau explotava explotaven explotaves explote explotem exploten explotes explotessen explotesses explotessin explotessis exploteu exploti explotin explotis exploto explotà explotàrem explotàreu explotàs explotàssem explotàsseu explotàssim explotàssiu explotàvem explotàveu explotés explotéssem explotésseu explotéssim explotéssiu explotí occ sept val v
peqandin teqandin
Esclatar.

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
vegotin, derbir
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ bal extingeix extingeixen extingeixes extingeixi extingeixin extingeixis extingeixo extingesc extingesqui extingesquin extingesquis extingia extingida extingides extingien extingies extingiguem extingigueu extingim extingint extingir extingira extingiran extingirem extingiren extingires extingireu extingiria extingirien extingiries extingirà extingiràs extingiré extingiríem extingiríeu extingisc extingisca extingisquen extingisques extingissen extingisses extingissin extingissis extingit extingits extingiu extingix extingixen extingixes extingixo extingí extingíem extingíeu extingírem extingíreu extingís extingíssem extingísseu extingíssim extingíssiu n-occ occ sept val v
reş kirin

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
artêş
Conjunt organitzat de soldats.

fabricar /fa.bɾiˈkaɾ/ /fa.βɾiˈka/ /fə.βɾiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fabric fabrica fabricada fabricades fabricam fabricant fabricar fabricara fabricaran fabricarem fabricaren fabricares fabricareu fabricaria fabricarien fabricaries fabricarà fabricaràs fabricaré fabricaríem fabricaríeu fabricassen fabricasses fabricassin fabricassis fabricat fabricats fabricau fabricava fabricaven fabricaves fabrico fabricà fabricàrem fabricàreu fabricàs fabricàssem fabricàsseu fabricàssim fabricàssiu fabricàvem fabricàveu fabrique fabriquem fabriquen fabriques fabriquessen fabriquesses fabriquessin fabriquessis fabriqueu fabriqui fabriquin fabriquis fabriqués fabriquéssem fabriquésseu fabriquéssim fabriquéssiu fabriquí occ sept val v
çê kirin

facultar /fa.kuɫˈta/ /fa.kuɫˈtaɾ/ /fə.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) facult faculta facultada facultades facultam facultant facultar facultara facultaran facultarem facultaren facultares facultareu facultaria facultarien facultaries facultarà facultaràs facultaré facultaríem facultaríeu facultassen facultasses facultassin facultassis facultat facultats facultau facultava facultaven facultaves faculte facultem faculten facultes facultessen facultesses facultessin facultessis faculteu faculti facultin facultis faculto facultà facultàrem facultàreu facultàs facultàssem facultàsseu facultàssim facultàssiu facultàvem facultàveu facultés facultéssem facultésseu facultéssim facultéssiu facultí occ sept val v
destûr dan

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
zanko
Capacitat innata per fer una cosa.
fakûlte
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

falcó /faɫˈko/ n masc
atemce baz

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
damen
Part del vestit que penja de cintura avall.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
damen
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

fals /ˈfaɫs/ adj masc
nerast
Que no s'ajusta a la veritat.

falç /ˈfaɫs/ n fem
das

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
malbat

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
herî
Barreja d'aigua i terra.

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
acenî

far n masc
fanûsgeh
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
fîrewn
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farina /faˈɾi.na/ n fem
ard ar

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
eczaxane

fase /ˈfa.ze/ n fem
qonax faz

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
baqil
Llavor i llegum de la favera.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
başbûnî

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
zeîfî
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
ta

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
reşemî sibat
Segon mes de l'any.

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
kar
Lloc de treball ofert per una empresa.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
faşîzm

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
bextewerî
(normalment incomptable) Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ felices adj
bisiûd
Que sent felicitat.

femar /feˈma/ /feˈmaɾ/ /fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fem fema femada femades femam femant femar femara femaran femarem femaren femares femareu femaria femarien femaries femarà femaràs femaré femaríem femaríeu femassen femasses femassin femassis femat femats femau femava femaven femaves feme femem femen femes femessen femesses femessin femessis femeu femi femin femis femo femà femàrem femàreu femàs femàssem femàsseu femàssim femàssiu femàvem femàveu femés feméssem femésseu feméssim feméssiu femí occ sept val v
جگه‌ره‌ کێشان

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
mê
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
کوشتنی ژن

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
femînîzm

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
kirin
Portar a terme una acció.

fer passes v
meşîn

fer via v
meşîn
Caminar per un lloc, anar a un lloc determinat.

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
birîn
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ alg bal fereix fereixen fereixes fereixi fereixin fereixis fereixo feresc feresqui feresquin feresquis feri feria ferida ferides ferien feries feriguem ferigueu ferim ferin ferint ferir ferira feriran ferirem feriren ferires ferireu feriria feririen feriries ferirà feriràs feriré feriríem feriríeu feris ferisc ferisca ferisquen ferisques ferissen ferisses ferissin ferissis ferit ferits feriu ferix ferixen ferixes ferixo ferí feríem feríeu ferírem feríreu ferís feríssem ferísseu feríssim feríssiu fér féren férs n-occ occ sept val v
birrîn
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
meyandin

fermi n masc
fermiyûm

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
rayeka navdêrî
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
asin hesin

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
fes
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
cejn
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
cejn
Festa solemne, especialment religiosa.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
fistiq

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
kezeb cerg
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fi fina fins adj masc
barik
Dit dels materials poc gruixuts.

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
rîşal

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
hejîr
Fruit de la figuera (gènere Ficus).
(vulgarisme) vulva

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
rîz

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
law

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
keç qîz

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
kurhilî

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
felsefe

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
fîlozof

final /fiˈnaɫ/ n masc
dawî
fi, última part d'alguna cosa

finestra /fiˈnes.tɾa/ /fiˈnes.tɾə/ /fiˈnɛs.tɾa/ /fiˈnɛs.tɾə/ n fem
pencere

fins preposition
heta

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
fînî
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
بڵێسه‌

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
xuwar
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
bilûr

flautista /fɫawˈtis.ta/ /fɫawˈtis.te/ /fɫəwˈtis.tə/ n neut
bilûrvan

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
tîr
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
gul kulîlk

fluid /ˈfɫujt/ n masc
şileme
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
ڕاکردن

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluor

foc n masc
agir nar
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
fok

foca barbuda n fem
foka birî

foca blanca n fem
foka kevjalxwer

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folklor

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
kivark

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
kanî
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
derve
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.
(pilota basca) Expressió amb què el saguer indica al davanter que li deixi lliure la pista de joc perquè té intenció de tornar la pilota o perquè veu que no serà bona.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
derve
a l'exterior

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
kun
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
dara darazê
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
1dîmen

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) form forma formada formades formam formant formar formara formaran formarem formaren formares formareu formaria formarien formaries formarà formaràs formaré formaríem formaríeu formassen formasses formassin formassis format formats formau formava formaven formaves forme formem formen formes formessen formesses formessin formessis formeu formi formin formis formo formà formàrem formàreu formàs formàssem formàsseu formàssim formàssiu formàvem formàveu formés forméssem formésseu forméssim forméssiu formí occ sept val v
pêk anîn
Donar forma

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
penîr penêr

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
mûrî

forn n masc
firrne
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
çetel
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

fort adj masc
qayîm
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
birc
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ n fem
هێز

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
çarenivîs
Sort, particularment quan és bona.

fosc adj masc
tarî
Sense llum.

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
wêne

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
fotorojnamevanî

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
foton

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
biserneketin

franci n masc
fransiyûm

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
frensî Ferensî
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
abon
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
hevok
Unió de subjecte i predicat, oració.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
sar
De baixa temperatura.

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
biraştin

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
gur û şên

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
frekans

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
sarinc
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
frîsî
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
enî
Part de la cara per sobre dels ulls

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
hidûd
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

fruit n masc
fêkî mêwe
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
fêkî
Fruit mengívol.

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
qarmîçe
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ alg bal fugen fuges fugi fugia fugida fugides fugien fugies fugiguem fugigueu fugim fugin fugint fugir fugira fugiran fugirem fugiren fugires fugireu fugiria fugirien fugiries fugirà fugiràs fugiré fugiríem fugiríeu fugis fugissen fugisses fugissin fugissis fugit fugits fugiu fugí fugíem fugíeu fugírem fugíreu fugís fugíssem fugísseu fugíssim fugíssiu fuig fuit fuita fuites fuits fuja fujo occ sept val v
baz dan
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
Transcórrer ràpidament.

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
pel
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.

fum n masc
dûkêl
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fum fuma fumada fumades fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fume fumem fumen fumes fumessen fumesses fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumà fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàveu fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí occ sept val v
جگه‌ره‌ کێشان

funcionari /fun.si.oˈna.ɾi/ /fun.si.uˈna.ɾi/ n masc
erkedar

funció n fem
fonksiyon

fus /ˈfus/ n masc
teşî
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
tfeng

fusta /ˈfus.ta/ n fem
dar
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
necarr
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
futbol

futbol americà n masc
gogpiya emerîkî

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
fabrîqe
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.

fàcil adj
hêsan
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fizîk
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosfor

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
formûl

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
teqrîben

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ adj
gewre
(anteposat) Notable, gentil.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ n masc
ewil
(teatre, cinema) Actor que representa un dels personatges principals, especialment jove i obsequiós amb les dones.

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galyon
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
که‌ڵه‌شێر
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
setil

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
mir
Au de corral.

galtada /ɡaɫˈta.ða/ /ɡəɫˈta.ðə/ n fem
چه‌پۆک

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galaksî

gana n fem
birç
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
kêr
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
kudik

garró /ɡaˈro/ /ɡəˈro/ n masc
sermil
Genoll del porc.

gas n masc
gaz
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasolina /ɡa.zoˈɫi.na/ /ɡə.zoˈɫi.nə/ /ɡə.zuˈɫi.nə/ n fem
benzîn
Combustible líquid, transparent o gairebé, derivat de la destil·lació del petroli. S'utilitza principalment per alimentar els motors a explosió.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
benzînxane

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gast gasta gastada gastades gastam gastant gastar gastara gastaran gastarem gastaren gastares gastareu gastaria gastarien gastaries gastarà gastaràs gastaré gastaríem gastaríeu gastassen gastasses gastassin gastassis gastat gastats gastau gastava gastaven gastaves gaste gastem gasten gastes gastessen gastesses gastessin gastessis gasteu gasti gastin gastis gasto gastà gastàrem gastàreu gastàs gastàssem gastàsseu gastàssim gastàssiu gastàvem gastàveu gastés gastéssem gastésseu gastéssim gastéssiu gastí occ sept val v
zêha kirin

gat n masc
pisîk
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gata /ˈga.tə/ n fem
pisîk

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
xûsik

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
cemed
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
bestenî
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gen

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
zava

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
rêbendan
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
nifş

genitor /d͡ʒe.niˈto/ /d͡ʒe.niˈtoɾ/ /ʒə.niˈto/ n masc
bav

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
pedû

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
jinû
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
gel

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
erdnîgarî
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
erdzanî
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
Geometrî

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
xwîşk
Filla dels mateixos pares.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
bûra
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanyûm

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
bira
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
guldank
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
îşaret

gihad /d͡ʒiˈhat/ /ʒiˈhat/ n masc
cîhad

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
berberoj

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
hêştirga
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
zivirîn
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
belot

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
belût

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
cîhanîbûn

globus n masc
mom
(futbol) Xut en què la pilota descriu una trajectòria elevada i cobreix una distància horitzontal de desplaçament molt curta.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glukoz

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
rijên

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
قورگ
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

gorg /ˈɡork/ n masc
kun

gorra de beisbol n fem
kelaw

gorra de plat n fem
kelaw

gos n masc
kûçik
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

got /ˈɡot/ n masc
perdaq
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
çir
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
hukumet
Òrgan que té el poder d'un territori.

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
rêziman

gran adj
mezin
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
hinar
Bomba de mà.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
bane

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
beq
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

gras /ˈɡɾas/ adj masc
don
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
spasî

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
erdkêşî
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

grec grega adj masc
yewnanî
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
tawas

greu /ˈɡɾew/ adj
bas
Aplicat a la música o la parla, de to baix.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
kule
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grip n fem
zikam

gripau n masc
beq

gris adj masc
boz
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

groc groga adj masc
zer zar
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
قۆڵه‌نگ
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
qalind

grup /ˈɡɾup/ n masc
kom

grup classe n masc
dersxane

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
spas
Expressió per a manifestar agraïment.

grífol /ˈgɾi.foɫ/ /ˈgɾi.fuɫ/ n masc
avêtin
Fer o traure grífols: Brotar les plantes, treure llucs nous.

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ alg ant bal cent eiv guait guaita guaitada guaitades guaitaia guaitaien guaitaies guaitam guaitant guaitar guaitara guaitaran guaitarem guaitaren guaitares guaitareu guaitaria guaitarien guaitaries guaitariva guaitariven guaitarives guaitarà guaitaràs guaitaré guaitaríem guaitaríeu guaitarívem guaitaríveu guaitassen guaitasses guaitassin guaitassis guaitat guaitats guaitau guaitava guaitaven guaitaves guaitavi guaitavo guaite guaiteguem guaiteguessa guaiteguessen guaiteguesses guaitegueu guaitegués guaiteguéssom guaiteguéssou guaitem guaiten guaites guaitessa guaitessen guaitesses guaitessi guaitessin guaitessis guaiteu guaiti guaitin guaitis guaito guaitos guaits guaità guaitàiem guaitàieu guaitàrem guaitàreu guaitàs guaitàssem guaitàsseu guaitàssim guaitàssiu guaitàvem guaitàvets guaitàveu guaitàvom guaités guaitéssem guaitésseu guaitéssim guaitéssiu guaití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nerîn
aguaitar
mirar

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
lepik
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
kar

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
gard

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
qitbarûd

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
ceng şer
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
cengawer
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guineu n fem
rûvî
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
gîtar

guix n masc
gêç
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

gust /ˈɡust/ n masc
çêj
Sentit que permet percebre els sabors.

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ n neut
Cêwî

gènere n masc
cotzeyandî
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
huner

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
rûniştvan
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

hafni n masc
hafniyûm

ham /ˈam/ n masc
şewk

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
handbol

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
armonî

hassi n masc
hassiyûm

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
hebûn
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
hebûn
Tenir en possessió.

heli n masc
helyûm

herba /ˈer.bə/ n fem
giya

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
qehreman

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hîdrojen

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hîpnoz

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
dîrok
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
zivistan zistan

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
Roj baş
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

home /ˈɔ.mə/ n masc
mêr
Persona del sexe masculí.

homenatjar /o.me.naˈd͡ʒa/ /o.me.naˈd͡ʒaɾ/ /o.mə.nəˈd͡ʒa/ /u.mə.nəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) homenatge homenatgem homenatgen homenatges homenatgessen homenatgesses homenatgessin homenatgessis homenatgeu homenatgi homenatgin homenatgis homenatgés homenatgéssem homenatgésseu homenatgéssim homenatgéssiu homenatgí homenatj homenatja homenatjada homenatjades homenatjam homenatjant homenatjar homenatjara homenatjaran homenatjarem homenatjaren homenatjares homenatjareu homenatjaria homenatjarien homenatjaries homenatjarà homenatjaràs homenatjaré homenatjaríem homenatjaríeu homenatjassen homenatjasses homenatjassin homenatjassis homenatjat homenatjats homenatjau homenatjava homenatjaven homenatjaves homenatjo homenatjà homenatjàrem homenatjàreu homenatjàs homenatjàssem homenatjàsseu homenatjàssim homenatjàssiu homenatjàvem homenatjàveu occ sept val v
namûs

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homoseksûel
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homoseksûel
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homoseksûalîte

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
namûs
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
seet

horabaixa /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ n
roj
(literari) Hora pròxima a la posta de sol.

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormon

hort /ˈɔrt/ n masc
bîstan
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hortalissa /oɾ.taˈɫi.sa/ /oɾ.təˈɫi.sə/ /ur.təˈɫi.sə/ n fem
sebze

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
bîmaristan
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

host /ˈɔst/ n fem
artêş

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
mêvan
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
mêvanxane

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
mirovatî

i conjunction
û
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

idea /iˈðe.a/ n fem
بیروڕا
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
îdeolojî

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
ziman
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
nezanî

igual /iˈɣwaɫ/ adj
cenaze
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

illa /ˈi.ʎa/ n fem
girav
Porció de terra isolada per la mar.

illes Balears pn
Giravên Balear

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
kişanek

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
nîgar

imitació n fem
bîlan
Acte o efecte d'imitar.

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
nemir
que no és mortal o que no pot morir.

imperi n masc
karîn
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
împaratorî
Estats subjectes a l'emperador.

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
گرنگ
Que té importància o relleu.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
ehemiyet

impost n masc
bêş

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
çaper
(informàtica) dispositiu per imprimir

incendi n masc
agir

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incit incita incitada incitades incitam incitant incitar incitara incitaran incitarem incitaren incitares incitareu incitaria incitarien incitaries incitarà incitaràs incitaré incitaríem incitaríeu incitassen incitasses incitassin incitassis incitat incitats incitau incitava incitaven incitaves incite incitem inciten incites incitessen incitesses incitessin incitessis inciteu inciti incitin incitis incito incità incitàrem incitàreu incitàs incitàssem incitàsseu incitàssim incitàssiu incitàvem incitàveu incités incitéssem incitésseu incitéssim incitéssiu incití occ sept val v
ajawe

indagació /in.da.ɣa.siˈo/ /in.də.ɣə.siˈo/ n fem
lêgerîn

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
serxwebûn

indi n masc
îndiyûm
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
zarûk
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
dûjeh
(normalment incomptable) En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
(normalment incomptable) En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
kulbûnî

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infl infla inflada inflades inflam inflant inflar inflara inflaran inflarem inflaren inflares inflareu inflaria inflarien inflaries inflarà inflaràs inflaré inflaríem inflaríeu inflassen inflasses inflassin inflassis inflat inflats inflau inflava inflaven inflaves infle inflem inflen infles inflessen inflesses inflessin inflessis infleu infli inflin inflis inflo inflà inflàrem inflàreu inflàs inflàssem inflàsseu inflàssim inflàssiu inflàvem inflàveu inflés infléssem inflésseu infléssim infléssiu inflí occ sept val v
perçivandin
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
agahî
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
enformatîk
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
kerese

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
kêz
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
perwerde

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
amûr
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música n masc
amûrên muzîkê

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insubordina insubordinada insubordinades insubordinam insubordinant insubordinar insubordinara insubordinaran insubordinarem insubordinaren insubordinares insubordinareu insubordinaria insubordinarien insubordinaries insubordinarà insubordinaràs insubordinaré insubordinaríem insubordinaríeu insubordinassen insubordinasses insubordinassin insubordinassis insubordinat insubordinats insubordinau insubordinava insubordinaven insubordinaves insubordine insubordinem insubordinen insubordines insubordinessen insubordinesses insubordinessin insubordinessis insubordineu insubordini insubordinin insubordinis insubordino insubordinà insubordinàrem insubordinàreu insubordinàs insubordinàssem insubordinàsseu insubordinàssim insubordinàssiu insubordinàvem insubordinàveu insubordinés insubordinéssem insubordinésseu insubordinéssim insubordinéssiu insubordiní insubordín occ sept val v
hilbûn

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
însulîn

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
carisî

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
kêm xistin

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
زیرەک

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
fehm
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
niyet

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
xestî

interlocutòria /in.teɾ.ɫo.kuˈtɔ.ɾi.a/ /in.tər.ɫu.kuˈtɔ.ɾi.ə/ /in.təɾ.ɫo.kuˈtɔ.ɾi.ə/ n masc
erebe

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
faîz
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
terciman
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
lehî

invasió n fem
[[ده‌س درێژی]]
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
lêkolîn
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
mast ماست

ira /ˈi.ɾa/ n fem
ڕق

iridi n masc
îrîdyûm

islam /izˈɫam/ n masc
Îslam

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
îslamofobî

isòtop n masc
îzotop

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
îtalî
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

itri n masc
îtriyûm

ió /iˈo/ n masc
îyon

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Japonî
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
saqo

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
gulistan bax
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ bal jaguda jagudes jagueren jagueres jaguessen jaguesses jaguessin jaguessis jagut jaguts jagué jaguérem jaguéreu jagués jaguéssem jaguésseu jaguéssim jaguéssiu jaguí jaiem jaient jaieu jauran jaurem jaureu jauria jaurien jauries jaurà jauràs jauré jauríem jauríeu jec jega jeguem jeguen jegues jegueu jegui jeguin jeguis jeia jeien jeies jeim jeis jeu jeuen jeure jeus jèiem jèieu v
ava bûn
(oriental) Anar-se'n a dormir.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
yidîşî
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
ez min
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
lîstik
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
lîstok

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
gewhervan
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
roj

jornal /d͡ʒoɾˈnaɫ/ /ʒurˈnaɫ/ n masc
meaş

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
nîr
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
ciwan گه‌نج
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jovençà /d͡ʒo.venˈsa/ /d͡ʒo.βenˈsa/ /ʒo.vənˈsa/ /ʒu.vənˈsa/ /ʒu.βənˈsa/ n masc
bûk

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
cihûyanî

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
jûdo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
cihû
Seguidor de la religió del judaisme.

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
lîstik
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
yarîker

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
یاری کردن
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.
lê xistin
Fer broma, provocar.
(esports de pilota) Disputar una prova o un encontre d'un esport de pilota, dos o més esportistes o equips, per determinar-ne el guanyador.
(esports de pilota) Mantenir la pilota, la bola o el disc de manera reglamentària dintre el camp de joc fent passades, llançaments, recepcions, etc.
(habitualment jugar a) Practicar, un esportista o un equip, un determinat esport de pilota.
(habitualment jugar de) Intervenir en un encontre d'una manera determinada o ocupant una determinada posició.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
temûz
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
bexdenûs

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
pûşber
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
sond qesem

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jur jura jurada jurades juram jurant jurar jurara juraran jurarem juraren jurares jurareu juraria jurarien juraries jurarà juraràs juraré juraríem juraríeu jurassen jurasses jurassin jurassis jurat jurats jurau jurava juraven juraves jure jurem juren jures juressen juresses juressin juressis jureu juri jurin juris juro jurà juràrem juràreu juràs juràssem juràsseu juràssim juràssiu juràvem juràveu jurés juréssem jurésseu juréssim juréssiu jurí occ sept val v
sond xwarin

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
dadgeh

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkayî
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kurd adj masc
Kurd
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
Kurd
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
alole
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.

labor /ɫaˈboɾ/ /ɫəˈbo/ /ɫəˈboɾ/ /ɫəˈβor/ n fem
kar
Treball continuat.

laboral /ɫa.βoˈɾaɫ/ /ɫə.βuˈɾaɫ/ adj
kar
Pertanyent o relacionat amb el treball.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labor labora laborada laborades laboram laborant laborar laborara laboraran laborarem laboraren laborares laborareu laboraria laborarien laboraries laborarà laboraràs laboraré laboraríem laboraríeu laborassen laborasses laborassin laborassis laborat laborats laborau laborava laboraven laboraves labore laborem laboren labores laboressen laboresses laboressin laboressis laboreu labori laborin laboris laboro laborà laboràrem laboràreu laboràs laboràssem laboràsseu laboràssim laboràssiu laboràvem laboràveu laborés laboréssem laborésseu laboréssim laboréssiu laborí occ sept val v
kar kirin

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantan

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lacîwerd

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
hêlîpan

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
destavxane
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lawrenci n masc
lavrensiyûm

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
xwendevan

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
xwendevan
Persona que llegeix tot sol en silenci.
Persones que llegeixen en veu alta davant d'una audiència.
Professor de llengua estrangera, que és nadiu de la llengua que ensenya.
Assessor en una editorial, que llegeix llibres i valora la seva possible publicació.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ n fem
nîsk
Vidre polit que altera la visió a través d'ell.

lesionar /ɫe.si.oˈna/ /ɫe.si.oˈnaɾ/ /ɫə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lesion lesiona lesionada lesionades lesionam lesionant lesionar lesionara lesionaran lesionarem lesionaren lesionares lesionareu lesionaria lesionarien lesionaries lesionarà lesionaràs lesionaré lesionaríem lesionaríeu lesionassen lesionasses lesionassin lesionassis lesionat lesionats lesionau lesionava lesionaven lesionaves lesione lesionem lesionen lesiones lesionessen lesionesses lesionessin lesionessis lesioneu lesioni lesionin lesionis lesiono lesionà lesionàrem lesionàreu lesionàs lesionàssem lesionàsseu lesionàssim lesionàssiu lesionàvem lesionàveu lesionés lesionéssem lesionésseu lesionéssim lesionéssiu lesioní occ sept val v
birrîn

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
lîbîdo

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
zencere

licor /ɫiˈkor/ n masc
alkol

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
birêveberî

liftar /ɫifˈta/ /ɫifˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lift lifta liftada liftades liftam liftant liftar liftara liftaran liftarem liftaren liftares liftareu liftaria liftarien liftaries liftarà liftaràs liftaré liftaríem liftaríeu liftassen liftasses liftassin liftassis liftat liftats liftau liftava liftaven liftaves lifte liftem liften liftes liftessen liftesses liftessin liftessis lifteu lifti liftin liftis lifto liftà liftàrem liftàreu liftàs liftàssem liftàsseu liftàssim liftàssiu liftàvem liftàveu liftés liftéssem liftésseu liftéssim liftéssiu liftí occ sept val v
firçe kirin

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
zimannasî

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
zimannasî
Disciplina que estudia el llenguatge.

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
xwendin
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
edebî

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
edebiyat wêje

liti n masc
lîtyûm

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
ûnunheksiyûm

llac n masc
gol deryaçe

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
ewtîn
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
diz

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
reyîn

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
birûsk

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
ronahî
Resplendor intensa de durada breu, que es pot produir en qualsevol lloc.

llana /ˈʎa.na/ n fem
hirî
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
مارمێلکه‌

llança /ˈʎan.sa/ n fem
rim
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
avêtin
Tirar una cosa amb impuls.
(esports de pilota, dards) Impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.

llapis n masc
پێنووس
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar d'infants n fem
zarrokxane
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llarg /ˈʎark/ adj masc
dirêj
Que té una llargada superior a la normal.

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llastim llastima llastimada llastimades llastimam llastimant llastimar llastimara llastimaran llastimarem llastimaren llastimares llastimareu llastimaria llastimarien llastimaries llastimarà llastimaràs llastimaré llastimaríem llastimaríeu llastimassen llastimasses llastimassin llastimassis llastimat llastimats llastimau llastimava llastimaven llastimaves llastime llastimem llastimen llastimes llastimessen llastimesses llastimessin llastimessis llastimeu llastimi llastimin llastimis llastimo llastimà llastimàrem llastimàreu llastimàs llastimàssem llastimàsseu llastimàssim llastimàssiu llastimàvem llastimàveu llastimés llastiméssem llastimésseu llastiméssim llastiméssiu llastimí occ val v
dil man pê ve
(valencià) Fer-se o prendre mal.
(balear, alguerès) Manifestar pena o llàstima.

llatí /ʎaˈti/ n masc
latînî
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
lêv

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
تۆم
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
hingê
aleshores, en aquest cas

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
tembûr
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
kevroşk
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
tawî

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
xwendin xwandin

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
qanûn
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
kirêt

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
زمان‎ ziman
Llenguatge (ús impropi).
ziman
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
ziman
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
nîsk

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
dar
Fusta que es destina a fer foc.

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llence llencem llencen llences llencessen llencesses llencessin llencessis llenceu llenci llencin llencis llencés llencéssem llencésseu llencéssim llencéssiu llencí llenç llença llençada llençades llençam llençant llençar llençara llençaran llençarem llençaren llençares llençareu llençaria llençarien llençaries llençarà llençaràs llençaré llençaríem llençaríeu llençassen llençasses llençassin llençassis llençat llençats llençau llençava llençaven llençaves llenço llençà llençàrem llençàreu llençàs llençàssem llençàsseu llençàssim llençàssiu llençàvem llençàveu occ sept val v
avêtin

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
leopar

llest /ˈʎest/ adj masc
زیره‌ک
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
şîr

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
tîp
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
sivik
De poc pes.

llevar /ʎeˈvaɾ/ /ʎeˈβa/ /ʎəˈva/ /ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lleu llev lleva llevada llevades llevam llevant llevar llevara llevaran llevarem llevaren llevares llevareu llevaria llevarien llevaries llevarà llevaràs llevaré llevaríem llevaríeu llevassen llevasses llevassin llevassis llevat llevats llevau llevava llevaven llevaves lleve llevem lleven lleves llevessen llevesses llevessin llevessis lleveu llevi llevin llevis llevo llevà llevàrem llevàreu llevàs llevàssem llevàsseu llevàssim llevàssiu llevàvem llevàveu llevés llevéssem llevésseu llevéssim llevéssiu lleví occ sept val v
hilanîn
Prendre una cosa d'entre altres o del lloc on estava, recollir.
hilatin
(pronominal) Eixir del llit.
گه‌وره‌بوون
Estufar-se el pa, una massa que fermenta.

lleó /ʎəˈo/ n masc
şêr
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
loke
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
azadî
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
pirtûk kitêb
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
pirtûkxane
Moble per a desar o exposar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
defter
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
lîmon
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llis /ˈʎis/ adj masc
lûs

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
خلیسک

llit n masc
text qerewêle sîsem
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

llit fluvial n masc
qerewêle

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
kitêb

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
azad
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
ders
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
pesn

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
pesinandin

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
dêlegur

lloc n masc
cîh

lloc web n masc
malper

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
navik

llop n masc
gur
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
kêroşk

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
papaxan
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
agirê şevê
Cuca de llum.

llum n fem
ronahî
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llumenera /ʎu.meˈne.ɾa/ /ʎu.məˈne.ɾə/ n fem
ronahî
Persona que destaca per la intel·ligència.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
heyv hîv
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
heyva tijî

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
dûr

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
hêsir

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
dirêjahî

luteci n masc
lûtesyûm

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
devik

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
dirust
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
Límit.
Cordó o trinxera per a destorbar l'entrada en alguna part.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

líquid n masc
şile

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
mantiq

macip /maˈsip/ /məˈsip/ n masc
kur
Persona, especialment jove, que està al servei d'un altre.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
damarî

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
tûfiringî

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
baliq
Crescut, adult.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
antrepo

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnezyûm

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
hinar

mai adv
qet

maig n masc
gulan
Cinquè mes de l'any.

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ adj
gewre
(nàutica) Referit al pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

mal n masc
xirabî
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
سه‌رێشه‌

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
nexweşî
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
ecele

maldat /maɫˈdat/ /məɫˈdat/ n fem
neçêyî

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
lanet

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
جانتا

malferir /ˌmaɫ.feˈɾi/ /ˌmaɫ.feˈɾiɾ/ /ˌmaɫ.fəˈɾi/ bal malfer malfereix malfereixen malfereixes malfereixi malfereixin malfereixis malfereixo malferen malferesc malferesqui malferesquin malferesquis malferi malferia malferida malferides malferien malferies malferiguem malferigueu malferim malferin malferint malferir malferira malferiran malferirem malferiren malferires malferireu malferiria malferirien malferiries malferirà malferiràs malferiré malferiríem malferiríeu malferis malferisc malferisca malferisquen malferisques malferissen malferisses malferissin malferissis malferit malferits malferiu malferix malferixen malferixes malferixo malfers malferí malferíem malferíeu malferírem malferíreu malferís malferíssem malferísseu malferíssim malferíssiu n-occ occ sept val v
birrîn

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malgast malgasta malgastada malgastades malgastam malgastant malgastar malgastara malgastaran malgastarem malgastaren malgastares malgastareu malgastaria malgastarien malgastaries malgastarà malgastaràs malgastaré malgastaríem malgastaríeu malgastassen malgastasses malgastassin malgastassis malgastat malgastats malgastau malgastava malgastaven malgastaves malgaste malgastem malgasten malgastes malgastessen malgastesses malgastessin malgastessis malgasteu malgasti malgastin malgastis malgasto malgastà malgastàrem malgastàreu malgastàs malgastàssem malgastàsseu malgastàssim malgastàssiu malgastàvem malgastàveu malgastés malgastéssem malgastésseu malgastéssim malgastéssiu malgastí occ sept val v
zêha kirin

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
خه‌وی ناخۆش

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
şîrdar

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandarîn

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
kajû

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
manganez

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
psîkolojiya klînîkê

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
bazin
Anell de ferro que es posa al canell com a ornament; braçalet.

mansió /man.siˈo/ /mən.siˈo/ n masc
asêgeh

mansoi /manˈsɔj/ /mənˈsɔj/ adj masc
nerm

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
lihêf
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
rûnê nîvişk

manufacturar /ma.nu.fak.tuˈɾa/ /ma.nu.fak.tuˈɾaɾ/ /mə.nu.fək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manufactur manufactura manufacturada manufacturades manufacturam manufacturant manufacturar manufacturara manufacturaran manufacturarem manufacturaren manufacturares manufacturareu manufacturaria manufacturarien manufacturaries manufacturarà manufacturaràs manufacturaré manufacturaríem manufacturaríeu manufacturassen manufacturasses manufacturassin manufacturassis manufacturat manufacturats manufacturau manufacturava manufacturaven manufacturaves manufacture manufacturem manufacturen manufactures manufacturessen manufacturesses manufacturessin manufacturessis manufactureu manufacturi manufacturin manufacturis manufacturo manufacturà manufacturàrem manufacturàreu manufacturàs manufacturàssem manufacturàsseu manufacturàssim manufacturàssiu manufacturàvem manufacturàveu manufacturés manufacturéssem manufacturésseu manufacturéssim manufacturéssiu manufacturí occ sept val v
çê kirin

mapa /ˈma.pa/ n masc
nexşe

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
makyaj
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
hişkalav

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
derya

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
mermer

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
dayik
Progenitora femenina.

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
beybûn

maridar /ma.ɾiˈða/ /ma.ɾiˈðaɾ/ /mə.ɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marid marida maridada maridades maridam maridant maridar maridara maridaran maridarem maridaren maridares maridareu maridaria maridarien maridaries maridarà maridaràs maridaré maridaríem maridaríeu maridassen maridasses maridassin maridassis maridat maridats maridau maridava maridaven maridaves maride maridem mariden marides maridessen maridesses maridessin maridessis marideu maridi maridin maridis marido maridà maridàrem maridàreu maridàs maridàssem maridàsseu maridàssim maridàssiu maridàvem maridàveu maridés maridéssem maridésseu maridéssim maridéssiu maridí occ sept val v
jin kirin
Casar una dona, prendre marit.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
deryavan
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marit /maˈɾit/ n masc
mêr

marró /maˈro/ adj
çakar
D'un color propi de la castanya.

martell /maɾˈteʎ/ n masc
çakûç
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marx marxa marxada marxades marxam marxant marxar marxara marxaran marxarem marxaren marxares marxareu marxaria marxarien marxaries marxarà marxaràs marxaré marxaríem marxaríeu marxassen marxasses marxassin marxassis marxat marxats marxau marxava marxaven marxaves marxe marxem marxen marxes marxessen marxesses marxessin marxessis marxeu marxi marxin marxis marxo marxà marxàrem marxàreu marxàs marxàssem marxàsseu marxàssim marxàssiu marxàvem marxàveu marxés marxéssem marxésseu marxéssim marxéssiu marxí occ sept val v
meşîn
Desfilar.
Una màquina, anar, rutllar

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
adar
Tercer mes de l'any.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
nêr
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
nêr
Que pertany al mascle.
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
hevîr
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massiu /maˈsiw/ adj masc
rêzeçiya

massís /maˈsis/ adj masc
rêzeçiya

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
cûtin cûn
Trinxar el menjar amb les dents.

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mastic mastica masticada masticades masticam masticant masticar masticara masticaran masticarem masticaren masticares masticareu masticaria masticarien masticaries masticarà masticaràs masticaré masticaríem masticaríeu masticassen masticasses masticassin masticassis masticat masticats masticau masticava masticaven masticaves mastico masticà masticàrem masticàreu masticàs masticàssem masticàsseu masticàssim masticàssiu masticàvem masticàveu mastique mastiquem mastiquen mastiques mastiquessen mastiquesses mastiquessin mastiquessis mastiqueu mastiqui mastiquin mastiquis mastiqués mastiquéssem mastiquésseu mastiquéssim mastiquéssiu mastiquí occ sept val v
cûn
mastegar

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
destperkî

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
doşek
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
kuştin
Treure la vida, assassinar.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
hişkalav
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
hişkalav
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
dawet
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
made
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
babet
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
sibe

maó /maˈo/ n masc
xişt

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
makînevan

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mekanîk

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medalya

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
derdor

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
derman

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
tib bijîşkî
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
mox

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
medûsa

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meîtneryûm

mel n fem
hingiv hingivîn

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
baçîk

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
awaz

meló /məˈɫo/ n masc
gundor petêx

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
bîr

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelevyûm

mengívol /meɲˈd͡ʒi.voɫ/ /meɲˈd͡ʒi.βoɫ/ /məɲˈʒi.voɫ/ /məɲˈʒi.vuɫ/ /məɲˈʒi.βuɫ/ adj masc
xwarin
Que es menja fruint-ne.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
xwarin
Ingerir aliments.

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
hîş

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
nane
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)
Licor amb essència de Mentha.

mentida /menˈti.ða/ n fem
derew
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ bal centr ment menta menteix menteixen menteixes menteixi menteixin menteixis menteixo menten mentes mentesc mentesqui mentesquin mentesquis menti mentia mentida mentides mentien menties mentiguem mentigueu mentim mentin mentint mentir mentira mentiran mentirem mentiren mentires mentireu mentiria mentirien mentiries mentirà mentiràs mentiré mentiríem mentiríeu mentis mentisc mentisca mentisquen mentisques mentissen mentisses mentissin mentissis mentit mentits mentiu mentix mentixen mentixes mentixo mento ments mentí mentíem mentíeu mentírem mentíreu mentís mentíssem mentísseu mentíssim mentíssiu n-occ occ sept val v
direw kirin
Dir mentides o falsedats.

mentó /menˈto/ n masc
alûşk

mercat /meɾˈkat/ n masc
bazar
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
zîbeq

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
gû
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
mirîşka reş
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ alg bal mereix mereixem mereixen mereixent mereixeran mereixerem mereixeren mereixeres mereixereu mereixeria mereixerien mereixeries mereixerà mereixeràs mereixeré mereixeríem mereixeríeu mereixes mereixessin mereixessis mereixeu mereixi mereixia mereixien mereixies mereixin mereixis mereixo mereixé mereixérem mereixéreu mereixés mereixéssim mereixéssiu mereixí mereixíem mereixíeu meresc meresca merescuda merescudes merescut merescuts meresquem meresquen meresquera meresqueren meresqueres meresques meresquessen meresquesses meresquessin meresquessis meresqueu meresqui meresquin meresquis meresqué meresquérem meresquéreu meresqués meresquéssem meresquésseu meresquéssim meresquéssiu meresquí merèixer occ sept val v
heq kirin

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
meronîm parçenav

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
meh heyv

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mizgeft

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
mamosta
Persona que ensenya d'altres.

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
pîvan

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
bijişk
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
mitir

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
trenê bin erd

metròpolis /meˈtrɔ.po.ɫis/ /məˈtrɔ.pu.ɫis/ n fem
metropol

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
meymûn
Simi de cua llarga i prènsil.

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
میکرۆفۆن

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
nîv
Que és la meitat d'un tot.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
nîvro
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

mil number
hezar
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
esker
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
milyon

mill /ˈmiʎ/ n masc
garis

minut n masc
deqîqe

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
eynik
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
ته‌مه‌شاکردن
Fixar l'atenció visual.
nerîn
comprovar
intentar

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
algûne
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
pêyamber

missió n fem
berpirsiyarî

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
şixar
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
bi rêya

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
گۆره‌وی

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
destmal
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
moda
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
teyr
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
beraş
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.
av
Quantitat d'aigua que basta per fer anar un molí.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ bal mol molc moldran moldre moldrem moldreu moldria moldrien moldries moldrà moldràs moldré moldríem moldríeu molem molen molent moleu molga molguem molguen molguera molgueren molgueres molgues molguessen molguesses molguessin molguessis molgueu molgui molguin molguis molgué molguérem molguéreu molgués molguéssem molguésseu molguéssim molguéssiu molguí molia molien molies mols molíem molíeu mòlt mòlta mòltes mòlts occ val v
hêran

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) molest molesta molestada molestades molestam molestant molestar molestara molestaran molestarem molestaren molestares molestareu molestaria molestarien molestaries molestarà molestaràs molestaré molestaríem molestaríeu molestassen molestasses molestassin molestassis molestat molestats molestau molestava molestaven molestaves moleste molestem molesten molestes molestessen molestesses molestessin molestessis molesteu molesti molestin molestis molesto molestà molestàrem molestàreu molestàs molestàssem molestàsseu molestàssim molestàssiu molestàvem molestàveu molestés molestéssem molestésseu molestéssim molestéssiu molestí occ sept val v
aciz kirin

molinet /mo.ɫiˈnet/ /mu.ɫiˈnɛt/ n masc
aş
Instrument domèstic per a moldre productes culinaris.
Instrument per a batre la xocolata dins de la xocolatera, consta d'un cilindre dentat amb un mànec.

moll n masc
mox
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
rixtim
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
kevan
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
kevz
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
زۆر
En gran quantitat o nombre.

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molekûl
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
aş

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
pûjan

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
xilwet

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
fasûlye

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
rehbik

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
abon

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
abîde

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfolojî

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
mirin
Deixar d'existir, cessar.

mort n fem
mirin merg
Fi de la vida.

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ n fem
kefen

mosca /ˈmos.kə/ n fem
mêş
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
huske

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
مێشوله‌
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
simbêl

mostrari /mosˈtɾa.ɾi/ /musˈtɾa.ɾi/ n masc
katalog

mot n masc
gotin

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
livîn
Acció de moure.

mugró n masc
sermemik

muguet n masc
xeydoka gulanê

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mull mulla mullada mullades mullam mullant mullar mullara mullaran mullarem mullaren mullares mullareu mullaria mullarien mullaries mullarà mullaràs mullaré mullaríem mullaríeu mullassen mullasses mullassin mullassis mullat mullats mullau mullava mullaven mullaves mulle mullem mullen mulles mullessen mullesses mullessin mullessis mulleu mulli mullin mullis mullo mullà mullàrem mullàreu mullàs mullàssem mullàsseu mullàssim mullàssiu mullàvem mullàveu mullés mulléssem mullésseu mulléssim mulléssiu mullí occ sept val v
şil kirin
Impregnar d'aigua o altre líquid.

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
seza

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
çiya

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
hilketin
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Armar, acoblar les parts d’un objecte.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ alg bal muny munya munyen munyes munyi munyia munyida munyides munyien munyies munyiguem munyigueu munyim munyin munyint munyir munyira munyiran munyirem munyiren munyires munyireu munyiria munyirien munyiries munyirà munyiràs munyiré munyiríem munyiríeu munyis munyissen munyisses munyissin munyissis munyit munyits munyiu munyo munys munyí munyíem munyíeu munyírem munyíreu munyís munyíssem munyísseu munyíssim munyíssiu occ sept val v
dotin

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
dîwar
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

museu /muˈzew/ n masc
عه‌نتیکه‌ خانه‌
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

mussol n masc
kundê çiçk
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
misilman
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
misilman
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
lal

mà n fem
dest
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
destî
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
makîne

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
şehîd

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
rebaz

més adv
bêhtir
Diferència comparativa per excés.

món n masc
cîhan
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
tû
Fruit de la morera.

múscul n masc
masûlke

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
muzîk
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nació /na.siˈo/ n fem
نه‌ته‌وه
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).
Per extensió, organització política d'una comunitat amb identitat nacional (amb diferents graus d'autonomia política possibles).
Per extensió, territori on la majoria de població comparteix un sentiment d'identitat nacional.

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
sava

naixement n masc
za

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
کونه‌لووت

nas n masc
poz bêvil
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
sirişt
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naveg navega navegada navegades navegam navegant navegar navegara navegaran navegarem navegaren navegares navegareu navegaria navegarien navegaries navegarà navegaràs navegaré navegaríem navegaríeu navegassen navegasses navegassin navegassis navegat navegats navegau navegava navegaven navegaves navego navegue naveguem naveguen navegues naveguessen naveguesses naveguessin naveguessis navegueu navegui naveguin naveguis navegués naveguéssem naveguésseu naveguéssim naveguéssiu naveguí navegà navegàrem navegàreu navegàs navegàssem navegàsseu navegàssim navegàssiu navegàvem navegàveu occ sept val v
seyirîn

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
soberîkirin

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ n masc
holendî
(masculí singular) Llengua germànica occidental parlada als Països Baixos (així com excolònies) i a Flandes (Bèlgica).

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
fîrma

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
reş
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

nen /ˈnen/ n masc
zarok
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neptunyûm

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
demar
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ n masc
nevî

neta /ˈne.ta/ /ˈnə.tə/ /ˈnɛ.tə/ n fem
nevî

neu n fem
berf

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
kêf
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
berf barîn

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

neó /nəˈo/ n masc
neon

nina /ˈni.na/ n fem
bûk
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
kes

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
bûk
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot de neu n masc
berfmêr

niobi n masc
niyobyûm

nit n fem
şev
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
nîtrojen

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
qat

no adv
na
Partícula de negació o contradicció.

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobelyûm

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
her wiha

noi n masc
kur

nom /ˈnom/ n masc
nav
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
nav ناو
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
serenav

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
hejmar

nombre atòmic n masc
hijmara atomî

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
bûk

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
nod not

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
not

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
not

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
not

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
not

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
not

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
not

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
not

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
not

noranta-una /noˌɾan.taˈu.na/ /noˌɾan.təˈu.nə/ /nuˌɾan.təˈu.nə/ number
not
Forma femenina de noranta-un.

noranta-vuit /noˌɾan.taˈvujt/ /noˌɾan.taˈβujt/ /noˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈβujt/ /nɔˌɾan.təˈvujt/ number
not

nord n masc
bakur

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
bakurê rojhilat

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
bakur-bakurê rojhilat

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
bakurê rojava

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
em

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
nûçe

nou number
neh
(cardinal) Vuit més un.

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
roman

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
sermawez
Onzè mes de l'any.

nu adj masc
rût
Sense roba o vestit.

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
zava

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
ewravî

nyu /ˈɲu/ n masc
ginû

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
له‌دایکبوون
Sortir a llum del ventre de la mare.

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nîkel

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
koçer
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
koçer
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
hejmar
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
bûk

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
ewr
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
an
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
vekirî

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
gol
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
ji bîr kirin
No recordar.

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
kar

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
karker

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
vekirin

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
berbest

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ bal obtenc obtendran obtendrem obtendreu obtendria obtendrien obtendries obtendrà obtendràs obtendré obtendríem obtendríeu obtenen obtenguda obtengudes obtenguem obtengueren obtengueres obtenguessin obtenguessis obtengueu obtengui obtenguin obtenguis obtengut obtenguts obtengué obtenguérem obtenguéreu obtengués obtenguéssim obtenguéssiu obtenguí obtenia obtenien obtenies obtenim obtenint obtenir obteniu obtens obteníem obteníeu obtinc obtindran obtindrem obtindreu obtindria obtindrien obtindries obtindrà obtindràs obtindré obtindríem obtindríeu obtinga obtinguda obtingudes obtinguem obtinguen obtinguera obtingueren obtingueres obtingues obtinguessen obtinguesses obtinguessin obtinguessis obtingueu obtingui obtinguin obtinguis obtingut obtinguts obtingué obtinguérem obtinguéreu obtingués obtinguéssem obtinguésseu obtinguéssim obtinguéssiu obtinguí obté obtén obtín occ val v
bi dest xistin

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
qaz قاز

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
oksîtanî
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
firrinde

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
Cotmeh
Desè mes de l'any.

ocàs /oˈkas/ /uˈkas/ n masc
ava bûn

odi n masc
قین

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
rojava

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
rojava-bakurê rojava

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
rojava-başûrê rojava

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofeg ofega ofegada ofegades ofegam ofegant ofegar ofegara ofegaran ofegarem ofegaren ofegares ofegareu ofegaria ofegarien ofegaries ofegarà ofegaràs ofegaré ofegaríem ofegaríeu ofegassen ofegasses ofegassin ofegassis ofegat ofegats ofegau ofegava ofegaven ofegaves ofego ofegue ofeguem ofeguen ofegues ofeguessen ofeguesses ofeguessin ofeguessis ofegueu ofegui ofeguin ofeguis ofegués ofeguéssem ofeguésseu ofeguéssim ofeguéssiu ofeguí ofegà ofegàrem ofegàreu ofegàs ofegàssem ofegàsseu ofegàssim ofegàssiu ofegàvem ofegàveu sept val v
fetisandin
Impedir la respiració per immersió en aigua.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
efser
Càrrec militar de sergent en amunt.

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ bal n-occ occ oeix oeixen oeixes oeixi oeixin oeixis oeixo oesc oesqui oesquin oesquis oint oir oiran oirem oireu oiria oirien oiries oirà oiràs oiré oiríem oiríeu ou ouen ous oí oíem oíeu oírem oíreu oís oíssem oísseu oíssim oíssiu oïa oïda oïdes oïen oïes oïguem oïgueu oïm oïra oïren oïres oïsc oïsca oïsquen oïsques oïssen oïsses oïssin oïssis oït oïts oïu oïx oïxen oïxes oïxo sept val v
bîstin
sentir (amb l'oïda)
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

oli n masc
zeyt
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
zeytûn

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
Quşxane

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
bizî

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
sî sîber
Foscor, obscuritat, absència de llum.
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

on adv
kû

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
pêl
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
mam
Germà del pare o de la mare.

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
kû

onze /ˈon.ze/ number
yazde

opció n fem
balîna
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
emeliyat
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operari /o.peˈɾa.ɾi/ /o.pəˈɾa.ɾi/ /u.pəˈɾa.ɾi/ n masc
karker

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
helwest

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
firset

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
mixalefet
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
zêrr zêr

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
cev

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
xêvjimêr

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
alelade

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
guh گوێ

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
dûvmeqesk

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
sêwî

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
endamwer

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
sazûman
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgazm

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
rojhilat

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
mîz

os /ˈos/ n masc
hestî
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

osmi n masc
osmiyûm

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
îstirîdye

ou /ˈow/ n masc
hêk
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
mî

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
oksîjen

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ adj masc
guhdar
Que escolta.

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ n masc
guhdar
Persona que escolta.
Alumne que assisteix a una classe sense haver-s’hi matriculat.

pa n masc
nan نان
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
ئارام
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
bavmarî
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

pagerol /pa.d͡ʒeˈɾɔɫ/ /pa.ʒeˈɾɔɫ/ /pə.ʒəˈɾɔɫ/ n masc
cotkar

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
cotkar

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
devik
(hoquei) Part inferior corba d'un estic, que s'utilitza per a conduir o colpejar la bola o el disc.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
ka

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
darqesp
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
palladyûm

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
daîme

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
mêwîj
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
dîmender
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
şalwar

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
navik
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

pany n masc
kilît
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

panís /paˈnis/ /pəˈnis/ n masc
گه‌نمه‌شامی
Blat de moro.
El gra del blat de moro.

pap /ˈpap/ n masc
dil
L'interior de l'home.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
pelatînk
Insecte lepidòpter.

papar /paˈpa/ /paˈpaɾ/ /pəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pap papa papada papades papam papant papar papara paparan paparem paparen papares papareu paparia paparien paparies paparà paparàs paparé paparíem paparíeu papassen papasses papassin papassis papat papats papau papava papaven papaves pape papem papen papes papessen papesses papessin papessis papeu papi papin papis papo papà papàrem papàreu papàs papàssem papàsseu papàssim papàssiu papàvem papàveu papés papéssem papésseu papéssim papéssiu papí sept val v
dabilandin

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
kaxez perr
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
dewr kaxez
rol, actuació

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
rawestgeh
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
beheşt

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
berbaran

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
dab

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ par para parada parades param parant parar parara pararan pararem pararen parares parareu pararia pararien pararies pararà pararàs pararé pararíem pararíeu parassen parasses parassin parassis parat parats parau parava paraven paraves pare parem paren pares paressen paresses paressin paressis pareu pari parin paris paro parà paràrem paràreu paràs paràssem paràsseu paràssim paràssiu paràvem paràveu parés paréssem parésseu paréssim paréssiu parí sept val v
sekinandin
Aturar una cosa perquè no avanci.
hilketin
Preparar una cosa per al seu funcionament o servei.

parc /ˈpark/ n masc
park
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
çivîk
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
bav
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
yek
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
cot
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
didu
Forma plural de parell.

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
Bavê me

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
dîwar
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
razan

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parleman
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ n masc
axaftin
Manera d’expressar-se.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
axaftin
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
kanik

part n fem
par
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
بەشداری

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
beşdar
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
beşdar
Individu que participa en alguna cosa.

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ bal n-occ occ parteix parteixen parteixes parteixi parteixin parteixis parteixo partesc partesqui partesquin partesquis partia partida partides partien parties partiguem partigueu partim partint partir partira partiran partirem partiren partires partireu partiria partirien partiries partirà partiràs partiré partiríem partiríeu partisc partisca partisquen partisques partissen partisses partissin partissis partit partits partiu partix partixen partixes partixo partí partíem partíeu partírem partíreu partís partíssem partísseu partíssim partíssiu sept val v
çûn
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.
(intransitiu) Prendre com a base o punt de partida.

partit /paɾˈtit/ n masc
partî
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
partîkul

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
چڵکاوخۆر
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

pas n masc
gav
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
dehlîz
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passapilotes /ˌpa.sa.piˈɫɔ.tes/ /ˌpa.sə.piˈɫɔ.təs/ n neut
bizinmişk

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
pasaport

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ passege passegem passegen passeges passegessen passegesses passegessin passegessis passegeu passegi passegin passegis passegés passegéssem passegésseu passegéssim passegéssiu passegí passeig passeja passejada passejades passejam passejant passejar passejara passejaran passejarem passejaren passejares passejareu passejaria passejarien passejaries passejarà passejaràs passejaré passejaríem passejaríeu passejassen passejasses passejassin passejassis passejat passejats passejau passejava passejaven passejaves passejo passejà passejàrem passejàreu passejàs passejàssem passejàsseu passejàssim passejàssiu passejàvem passejàveu sept val v
پیاسە کردن
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
ڤیان

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
bariste

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
gêzer
Arrel comestible de la planta anterior.

pastitxo /pasˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃu/ n masc
şêlim

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
şîvan
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastís /pasˈtis/ n masc
kulîçe
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
kartol

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
rûpel

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
êş

pau n fem
aştî
Absència de guerra.

pavelló de l'orella n masc
guh

país /paˈis/ n masc
welat
Unitat fisiogràfica o paisatgística.

paó /paˈo/ n masc
tawis

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
filfil

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
bîber
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
guneh kirin
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
guneh

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
pedal

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
kevir
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peg pega pegada pegades pegam pegant pegar pegara pegaran pegarem pegaren pegares pegareu pegaria pegarien pegaries pegarà pegaràs pegaré pegaríem pegaríeu pegassen pegasses pegassin pegassis pegat pegats pegau pegava pegaven pegaves pego pegue peguem peguen pegues peguessen peguesses peguessin peguessis pegueu pegui peguin peguis pegués peguéssem peguésseu peguéssim peguéssiu peguí pegà pegàrem pegàreu pegàs pegàssem pegàsseu pegàssim pegàssiu pegàvem pegàveu sept val v
dan
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
masî ماسی
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
پاک کردن

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
çerm
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
kîr

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
fikirîn

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
fikirîn

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
şe kirin
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
tat

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
nîvgirav

peonar /pe.oˈna/ /pe.oˈnaɾ/ /pə.oˈna/ /pə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ peon peona peonada peonades peonam peonant peonar peonaran peonarem peonaren peonares peonareu peonaria peonarien peonaries peonarà peonaràs peonaré peonaríem peonaríeu peonassen peonasses peonassin peonassis peonat peonats peonau peonava peonaven peonaves peone peonem peonen peones peonessen peonesses peonessin peonessis peoneu peoni peonin peonis peono peonà peonàrem peonàreu peonàs peonàssem peonàsseu peonàssim peonàssiu peonàvem peonàveu peonés peonéssem peonésseu peonéssim peonéssiu peoní sept v
meşîn

per exemple adv
wekî mînak

per què adv
çima

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
hirmî karçîn

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ bal occ perceba percebem perceben percebent percebera perceberen perceberes percebes percebessen percebesses percebessin percebessis percebeu percebi percebia percebien percebies percebin percebis percebo percebran percebre percebrem percebreu percebria percebrien percebries percebrà percebràs percebré percebríem percebríeu percebuda percebudes percebut percebuts percebé percebérem percebéreu percebés percebéssem percebésseu percebéssim percebéssiu percebí percebíem percebíeu percep perceps sept val v
oruspu cocuklari
Copsar per mitjà dels sentits.
Rebre els diners que pertoquen.

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
kew

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
bexşandin
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
efû
Acció i efecte de perdonar.

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
bêkêmasîtî

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
bêkemasî
Sense cap defecte o mancança.

perfum /peɾˈfum/ n masc
bêhndarî

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
morî
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
çimkî
Nexe causal.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
farisî
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
farisî
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
stem

persona /peɾˈso.na/ n fem
kes

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
تایبه‌تی
Relatiu o pertanyent a la persona.

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ n masc
تایبه‌تی
Treballadors en un local, una empresa.

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
dewr
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
giranî
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
giran

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
masîgirî

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
weba

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
bijang
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
fis
Ventositat expel·lida per l'anus.

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pet peta petada petades petam petant petar petara petaran petarem petaren petares petareu petaria petarien petaries petarà petaràs petaré petaríem petaríeu petassen petasses petassin petassis petat petats petau petava petaven petaves pete petem peten petes petessen petesses petessin petessis peteu peti petin petis peto petà petàrem petàreu petàs petàssem petàsseu petàssim petàssiu petàvem petàveu petés petéssem petésseu petéssim petéssiu petí sept val v
peqandin
Causar una explosió, especialment parlant de focs artificials o artilleria.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
ku

petit /peˈtit/ petita adj masc
بچووک
De poca grandària, volum o alçada.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
neft
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petó /peˈto/ n masc
maç

peu n masc
pê pî
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
sim

pi n masc
çam
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
piyano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

pic /ˈpik/ n masc
nuqte
Punt que es fa amb la punta de la ploma o amb altre instrument semblant.
Cop que es dóna a la porta per trucar.
Senyal o taca a manera de piga que tenen algunes coses.
nîvro
Forat que es fa amb instrument petit i de punxa, com l'agulla.
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.
(golf) Marca deixada per la bola en un camp de joc, especialment al green i al carrer, en caure-hi.

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
baterî
Bateria elèctrica.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
gog
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pinta /ˈpin.ta/ n fem
şane şe
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
sorav

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
rengandin
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
hunermend

pinya tropical n fem
ananas

pinyó n masc
fistiqên çaman
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
qelûn
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pis n masc
qat
Planta superior d'un edifici.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ /piˈt͡si.nə/ n fem
birka
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
depreş
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista de joc n fem
kin

pit n masc
sîng
Tòrax humà.
Part exterior del tòrax humà.
çiçik sîng
Mamella, especialment de la dona.

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
mîstin
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pla plana plans adj masc
hilû
Llis, sense elevacions.

pla adv
baş
Partícula amb valor afirmatiu emfàtic.

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
zewq
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
rojgêran

planta n fem
nebat
Vegetal herbaci.
qat
Pis o nivell d'una construcció.

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
nan
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
perikên xwînê

plasmar /pɫazˈma/ /pɫazˈmaɾ/ /pɫəzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plasm plasma plasmada plasmades plasmam plasmant plasmar plasmara plasmaran plasmarem plasmaren plasmares plasmareu plasmaria plasmarien plasmaries plasmarà plasmaràs plasmaré plasmaríem plasmaríeu plasmassen plasmasses plasmassin plasmassis plasmat plasmats plasmau plasmava plasmaven plasmaves plasme plasmem plasmen plasmes plasmessen plasmesses plasmessin plasmessis plasmeu plasmi plasmin plasmis plasmo plasmà plasmàrem plasmàreu plasmàs plasmàssem plasmàsseu plasmàssim plasmàssiu plasmàvem plasmàveu plasmés plasméssem plasmésseu plasméssim plasméssiu plasmí sept val v
pêk anîn
Donar una forma determinada a quelcom, en particular a una massa o matèria tova o mal·leable.

plat n masc
teyfik
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
plaj

platí /pɫəˈti/ n masc
platîn

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
meydan

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
tijî
Que està farcit fins a estar complet.

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pleg plega plegada plegades plegam plegant plegar plegara plegaran plegarem plegaren plegares plegareu plegaria plegarien plegaries plegarà plegaràs plegaré plegaríem plegaríeu plegassen plegasses plegassin plegassis plegat plegats plegau plegava plegaven plegaves plego plegue pleguem pleguen plegues pleguessen pleguesses pleguessin pleguessis plegueu plegui pleguin pleguis plegués pleguéssem pleguésseu pleguéssim pleguéssiu pleguí plegà plegàrem plegàreu plegàs plegàssem plegàsseu plegàssim plegàssiu plegàvem plegàveu sept val v
girtin
Acabar l'horari laboral, interrompre una feina, una tasca, per seguir més endavant.

plom n masc
sirb

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
perr
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
girîn

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
barîn
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
baran

plutoni n masc
plutonyûm

plàstic n masc
plastîk
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
pneumonia
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
gelhe
Conjunt de gent residint a una zona.
bajar
Lloc poblat.

poblat /pobˈbɫat/ /poˈβɫat/ /pubˈbɫat/ /puˈβɫat/ n fem
gund

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
gel
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
gund
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
feqîr
Que no té recursos per viure o són insuficients.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
karîn
Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
karîn
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.
Tenir domini, autoritat.
Tenir força i activitat per a obrar, resistir o sofrir.
Excitar a algú que faci o deixi de fer alguna cosa.
Ser possible o contingent que succeeixi alguna cosa.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
xurt

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ podreix podreixa podreixen podreixes podreixi podreixin podreixis podreixo podreixs podresc podresca podresquen podresques podresqui podresquin podresquis podria podrida podrides podrien podries podriguem podriguera podrigueren podrigueres podriguessen podriguesses podriguessin podriguessis podrigueu podrigueva podrigueven podrigueves podrigué podriguérem podriguéreu podrigués podriguéssem podriguésseu podriguéssim podriguéssiu podriguévem podriguéveu podrim podrint podrir podrira podriran podrirem podriren podrires podrireu podriria podririen podriries podririva podririven podririves podrirà podriràs podriré podriríem podriríeu podrirívem podriríveu podrisc podrisca podrisco podriscos podrisquem podrisquen podrisques podrisqueu podrissa podrissen podrisses podrissi podrissin podrissis podrist podrit podrits podriu podriva podriven podrives podrix podrixa podrixen podrixes podrixi podrixin podrixis podrixo podrixos podrí podríem podríets podríeu podrírem podríreu podrís podríscon podríssem podrísseu podríssim podríssiu podríssom podríssou podrívem podríveu podríxon sept v.cent val v
rizîn

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
helbest

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
helbest

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
helbestvan

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
polîs
Cos de seguretat civil.

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
pak
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
masûle

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
spih
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
hewr

pollina /poˈʎi.na/ /poˈʎi.nə/ /puˈʎi.nə/ n fem
canîmehîn

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonyûm

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polonî
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
toz
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

poltre n masc
canî
Cavall jove.
Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
Aparell que es feia servir antigament per subjectar una persona mentre rebia càstig corporal.

poltrona /poɫˈtɾo.na/ /puɫˈtɾo.nə/ n fem
paldank
Cadira de braços força confortable, pròpia del qui està en una posició de poder.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
beranek

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
ger

polígon n masc
pirgoşe
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

pom /ˈpom/ n masc
mîrkut
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
sêv سێو

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
pir پرد
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.

pop n masc
axtapot
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
tirs

porc n masc
beraz
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
parçe

porretó /po.reˈto/ /po.rəˈto/ /pu.rəˈto/ porretona porretons adj masc
rûs
Desproveït de roba (una persona) o de plomes (un ocell).

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
pirasa
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
derî dergeh
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
derî
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol mena d'accés.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
wergirtin
Vestir una roba concreta.
anîn
Transportar quelcom amb si mateix.

porticó /poɾ.tiˈko/ /pur.tiˈko/ n masc
kor

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
portûgalî
Natural de Portugal.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
kunkunî

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
gengaz
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
gengaz
Cosa que pot tenir lloc.

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
şêranî
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
lep
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
qelye

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
belkî

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
bêrim
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

prat /ˈpɾat/ n masc
mêrg

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
pêşgir
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
diʼa kirin
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
پرسیار
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
pirsîn

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
nivêj

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ bal occ pren prenc prendran prendre prendrem prendreu prendria prendrien prendries prendrà prendràs prendré prendríem prendríeu prenem prenen prenent preneu prenga prenguem prenguen prenguera prengueren prengueres prengues prenguessen prenguesses prenguessin prenguessis prengueu prengui prenguin prenguis prengué prenguérem prenguéreu prengués prenguéssem prenguésseu prenguéssim prenguéssiu prenguí prenia prenien prenies prens preníem preníeu pres presa preses presos val v
girtin
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
dilrencî
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prepar prepara preparada preparades preparaia preparaien preparaies preparam preparant preparar preparara prepararan prepararem prepararen preparares preparareu prepararia prepararien prepararies preparariva preparariven prepararives prepararà prepararàs prepararé prepararíem prepararíeu prepararívem prepararíveu preparassen preparasses preparassin preparassis preparat preparats preparau preparava preparaven preparaves preparavi preparavo prepare prepareguem prepareguessa prepareguessen prepareguesses preparegueu preparegués prepareguéssom prepareguéssou preparem preparen prepares preparessa preparessen preparesses preparessi preparessin preparessis prepareu prepari preparin preparis preparo preparos prepars preparà preparàiem preparàieu preparàrem preparàreu preparàs preparàssem preparàsseu preparàssim preparàssiu preparàvem preparàvets preparàveu preparàvom preparés preparéssem preparésseu preparéssim preparéssiu preparí sept v.cent val v
amade kirin
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
daçek

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
به‌ربه‌ست
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ adj masc
kondom
Que preserva.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
kondom
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
serok

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
pesto
Acció d'una força que prem o empeny.

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
girtîgeh

preu n masc
fiyet
Valor acordat entre venedor i comprador.

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
bihar به‌هار
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ primera primers adj masc
ewil
Principal, el de més importància.
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
ewil
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

principal n masc
qat
Pis noble sobre la planta baixa o l'entresòl.

principi n masc
destpêk
començament

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
dûrbîn

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
poz

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
derhoze

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
ber

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
ajotin
(pronominal) Explicar-se, fer-se entendre.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
dersdar
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
resûl pêxember

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
bername
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

progrés /pɾoˈɣɾes/ /pɾuˈɣɾes/ n masc
bipêşveçûn

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
پرۆژه‌
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
peyv

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ promulg promulga promulgada promulgades promulgam promulgant promulgar promulgara promulgaran promulgarem promulgaren promulgares promulgareu promulgaria promulgarien promulgaries promulgarà promulgaràs promulgaré promulgaríem promulgaríeu promulgassen promulgasses promulgassin promulgassis promulgat promulgats promulgau promulgava promulgaven promulgaves promulgo promulgue promulguem promulguen promulgues promulguessen promulguesses promulguessin promulguessis promulgueu promulgui promulguin promulguis promulgués promulguéssem promulguésseu promulguéssim promulguéssiu promulguí promulgà promulgàrem promulgàreu promulgàs promulgàssem promulgàsseu promulgàssim promulgàssiu promulgàvem promulgàveu sept v.cent val v
agahdar kirin

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
گۆ کردن

pronúncia /pɾoˈnun.si.a/ /pɾoˈnun.si.ə/ /pɾuˈnun.si.ə/ n fem
bilêvkirin

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
pak
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
par

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
parastin
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
parastin
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protaktinyûm

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
belge
Acció de provar.
assaig

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
parêzgeh

pruna n fem
hilûk

préssec n masc
xox şeftalî

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
deyn

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
mîr
Fill del rei, hereu del tron.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
prostata

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
نزیک

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psîkolojî

pubilla /puˈbi.ʎa/ /puˈβi.ʎə/ n fem
keç
Filla major d’una casa.

pugna /ˈpuŋ.na/ /ˈpuŋ.nə/ /ˈpuɡ.na/ n fem
ceng

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puge pugem pugen puges pugessen pugesses pugessin pugessis pugeu pugi pugin pugis pugés pugéssem pugésseu pugéssim pugéssiu pugí puig puja pujada pujades pujam pujant pujar pujara pujaran pujarem pujaren pujares pujareu pujaria pujarien pujaries pujarà pujaràs pujaré pujaríem pujaríeu pujassen pujasses pujassin pujassis pujat pujats pujau pujava pujaven pujaves pujo pujà pujàrem pujàreu pujàs pujàssem pujàsseu pujàssim pujàssiu pujàvem pujàveu sept val v
hilketin
Entrar en un vehicle.
Augmentar de nivell.
Portar alguna cosa de baix a dalt.
Anar creixent.

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
pneumonia
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
cegera spî

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
nuqte
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

punta /ˈpun.ta/ n fem
av
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
em

punya /ˈpu.ɲa/ /ˈpu.ɲə/ n fem
berxwedan

puput /puˈput/ n
hudhud

puça /ˈpu.sa/ n fem
kêç
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
rûpel

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
pankreas

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
pirç
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
polik

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
defter
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
çarçik
Que té la forma d'un quadrat.
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
çarçik
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
texte
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

quan /ˈkon/ adv
kengî
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
çend
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adv
çend
(seguit d’adjectiu o adverbi) En quina mesura.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
çil
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
çel

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
çil

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
çil

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
çil

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
çil

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
çil

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
çil

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
çil

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
çil

quaranta-una /kwaˌɾan.taˈu.na/ /kwəˌɾan.təˈu.nə/ number
çil
Forma femenina de quaranta-un.

quaranta-vuit /koˌɾan.taˈβujt/ /koˌɾan.təˈvujt/ /kuˌɾan.təˈβujt/ /kwaˌɾan.taˈvujt/ /kwaˌɾan.taˈβujt/ /kwəˌɾan.təˈvujt/ /kwəˌɾan.təˈβujt/ number
çil

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
çilan

quart number
çaran
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
çar

que /ke/ adv
ji
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
ji
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

que /ke/ pronoun
ji
Pronom relatiu d'objecte, equivalent a "el qual", "la qual".
ku
Pronom relatiu de persona, equivalent a "qui" en oracions explicatives.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qued queda quedada quedades quedam quedant quedar quedara quedaran quedarem quedaren quedares quedareu quedaria quedarien quedaries quedarà quedaràs quedaré quedaríem quedaríeu quedassen quedasses quedassin quedassis quedat quedats quedau quedava quedaven quedaves quede quedem queden quedes quedessen quedesses quedessin quedessis quedeu quedi quedin quedis quedo quedà quedàrem quedàreu quedàs quedàssem quedàsseu quedàssim quedàssiu quedàvem quedàveu quedés quedéssem quedésseu quedéssim quedéssiu quedí sept val v
man
restar, romandre
çûn
escaure

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
gazin

queixal del seny n masc
didanê aqilî

qui /ˈki/ pronoun
kî

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
birrbirre

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kêlo

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kîlometre

quinze /ˈkin.ze/ number
panzdeh pazdeh

quitrà n masc
qîr

quotidià adj masc
rojane

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
çi
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
quechua

rabosa /rəˈβo.zə/ n fem
gur
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cobitis taenia)

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
nîjadparêzî

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
rayeka navdêrî
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
radyûm
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
brûsk
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
kerî

raser /raˈze/ /raˈzeɾ/ /rəˈze/ n masc
qat

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
firçe
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ raspall raspalla raspallada raspallades raspallaia raspallaien raspallaies raspallam raspallant raspallar raspallara raspallaran raspallarem raspallaren raspallares raspallareu raspallaria raspallarien raspallaries raspallariva raspallariven raspallarives raspallarà raspallaràs raspallaré raspallaríem raspallaríeu raspallarívem raspallaríveu raspallassen raspallasses raspallassin raspallassis raspallat raspallats raspallau raspallava raspallaven raspallaves raspallavi raspallavo raspalle raspalleguem raspalleguessa raspalleguessen raspalleguesses raspallegueu raspallegués raspalleguéssom raspalleguéssou raspallem raspallen raspalles raspallessa raspallessen raspallesses raspallessi raspallessin raspallessis raspalleu raspalli raspallin raspallis raspallo raspallos raspalls raspallà raspallàiem raspallàieu raspallàrem raspallàreu raspallàs raspallàssem raspallàsseu raspallàssim raspallàssiu raspallàvem raspallàvets raspallàveu raspallàvom raspallés raspalléssem raspallésseu raspalléssim raspalléssiu raspallí sept v.cent val v
firçe kirin

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
tiraşîn
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
şevrevînk

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
mişk
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
tivir
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.
xiyar
(figurat) Cosa de poc valor, sense interès.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
نه‌ته‌وه‌

raïm /rəˈim/ n masc
tirî
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
aqil
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
bertek

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
berahî

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
standin
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebutge rebutgem rebutgen rebutges rebutgessen rebutgesses rebutgessin rebutgessis rebutgeu rebutgi rebutgin rebutgis rebutgés rebutgéssem rebutgésseu rebutgéssim rebutgéssiu rebutgí rebutj rebutja rebutjada rebutjades rebutjam rebutjant rebutjar rebutjara rebutjaran rebutjarem rebutjaren rebutjares rebutjareu rebutjaria rebutjarien rebutjaries rebutjarà rebutjaràs rebutjaré rebutjaríem rebutjaríeu rebutjassen rebutjasses rebutjassin rebutjassis rebutjat rebutjats rebutjau rebutjava rebutjaven rebutjaves rebutjo rebutjà rebutjàrem rebutjàreu rebutjàs rebutjàssem rebutjàsseu rebutjàssim rebutjàssiu rebutjàvem rebutjàveu sept val v
avêtin
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
nû

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
nusxe
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
lêgerîn
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
veçerxandin
Acció i efecte de reciclar.

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recolz recolza recolzada recolzades recolzam recolzant recolzar recolzara recolzaran recolzarem recolzaren recolzares recolzareu recolzaria recolzarien recolzaries recolzarà recolzaràs recolzaré recolzaríem recolzaríeu recolzassen recolzasses recolzassin recolzassis recolzat recolzats recolzau recolzava recolzaven recolzaves recolze recolzem recolzen recolzes recolzessen recolzesses recolzessin recolzessis recolzeu recolzi recolzin recolzis recolzo recolzà recolzàrem recolzàreu recolzàs recolzàssem recolzàsseu recolzàssim recolzàssiu recolzàvem recolzàveu recolzés recolzéssem recolzésseu recolzéssim recolzéssiu recolzí sept val v
bûn alîkar

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
[[له‌بیربوون]]

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
anîn bîra xwe

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
tortorîk
Part final de l'intestí.

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
belûr
Cosa que es veu reflectida.

refrany /reˈfɾaɲ/ /rəˈfɾaɲ/ n masc
gotin

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
penaber

regal /reˈɣaɫ/ n masc
diyarî

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regal regala regalada regalades regalaia regalaien regalaies regalam regalant regalar regalara regalaran regalarem regalaren regalares regalareu regalaria regalarien regalaries regalariva regalariven regalarives regalarà regalaràs regalaré regalaríem regalaríeu regalarívem regalaríveu regalassen regalasses regalassin regalassis regalat regalats regalau regalava regalaven regalaves regalavi regalavo regale regaleguem regaleguessa regaleguessen regaleguesses regalegueu regalegués regaleguéssom regaleguéssou regalem regalen regales regalessa regalessen regalesses regalessi regalessin regalessis regaleu regali regalin regalis regalo regalos regals regalà regalàiem regalàieu regalàrem regalàreu regalàs regalàssem regalàsseu regalàssim regalàssiu regalàvem regalàvets regalàveu regalàvom regalés regaléssem regalésseu regaléssim regaléssiu regalí sept v.cent val v
dan
Obsequiar graciosament amb un present.

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reggîton

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
مه‌مله‌که‌ت
Estat governat o representat per una monarquia.

rei /ˈrɛj/ n masc
qiral
Cap del regne, monarca.

reialme /reˈjaɫ.me/ /rəˈjaɫ.mə/ n masc
مه‌مله‌که‌ت

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
şahbanû
Forma femenina de rei.

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
ol dîn

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
demjimêr demjimêrk

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
bêr
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
derman

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
pincar

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
şivira kedî

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rendeix rendeixa rendeixen rendeixes rendeixi rendeixin rendeixis rendeixo rendeixs rendesc rendesca rendesquen rendesques rendesqui rendesquin rendesquis rendia rendida rendides rendien rendies rendiguem rendiguera rendigueren rendigueres rendiguessen rendiguesses rendiguessin rendiguessis rendigueu rendigueva rendigueven rendigueves rendigué rendiguérem rendiguéreu rendigués rendiguéssem rendiguésseu rendiguéssim rendiguéssiu rendiguévem rendiguéveu rendim rendint rendir rendira rendiran rendirem rendiren rendires rendireu rendiria rendirien rendiries rendiriva rendiriven rendirives rendirà rendiràs rendiré rendiríem rendiríeu rendirívem rendiríveu rendisc rendisca rendisco rendiscos rendisquem rendisquen rendisques rendisqueu rendissa rendissen rendisses rendissi rendissin rendissis rendist rendit rendits rendiu rendiva rendiven rendives rendix rendixa rendixen rendixes rendixi rendixin rendixis rendixo rendixos rendí rendíem rendíets rendíeu rendírem rendíreu rendís rendíscon rendíssem rendísseu rendíssim rendíssiu rendíssom rendíssou rendívem rendíveu rendíxon sept v.cent val v
vegerandin
Reportar un benefici o utilitat.
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

reni n masc
renyûm

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
şûştin

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ represent representa representada representades representam representant representar representara representaran representarem representaren representares representareu representaria representarien representaries representarà representaràs representaré representaríem representaríeu representassen representasses representassin representassis representat representats representau representava representaven representaves represente representem representen representes representessen representesses representessin representessis representeu representi representin representis represento representà representàrem representàreu representàs representàssem representàsseu representàssim representàssiu representàvem representàveu representés representéssem representésseu representéssim representéssiu representí sept val v
lê xistin
Fer una interpretació en públic.

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
pirbûn

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
هیچ
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ resa resada resades resam resant resar resara resaran resarem resaren resares resareu resaria resarien resaries resarà resaràs resaré resaríem resaríeu resassen resasses resassin resassis resat resats resau resava resaven resaves rese resem resen reses resessen resesses resessin resessis reseu resi resin resis reso resà resàrem resàreu resàs resàssem resàsseu resàssim resàssiu resàvem resàveu resés reséssem resésseu reséssim reséssiu resí rés sept val v
diʼa kirin

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
tirûş
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
hilm dan

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
cewab
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
man
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
xwaringeh

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
netîce

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
wêne

retre /ˈre.tɾe/ /ˈrɛ.tɾə/ bal occ ret reta retem reten retent retera reteren reteres retes retessen retesses retessin retessis reteu reti retia retien reties retin retis reto retran retre retrem retreu retria retrien retries retrà retràs retré retríem retríeu rets retuda retudes retut retuts reté retérem retéreu retés retéssem retésseu retéssim retéssiu retí retíem retíeu sept val v
vegerandin
Tornar a una persona allò que se li havia pres.
Concedir a algú allò que li és degut sense que ho demani, només per ser mereixedor.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
şoreş
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rial /riˈaɫ/ n masc
robar
(esports) Fossat darrere d’una barrera en curses d’obstacles.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
ken

ric /ˈrik/ adj masc
خاوه‌ن پاره‌
Amb molts diners o recursos.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
çay

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
yek qoç

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
serwet

ritme /ˈrid.me/ n masc
rîtm

riu n masc
çem robar
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
kenîn
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
reqîb

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
cil

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
دزین

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rod roda rodada rodades rodam rodant rodar rodara rodaran rodarem rodaren rodares rodareu rodaria rodarien rodaries rodarà rodaràs rodaré rodaríem rodaríeu rodassen rodasses rodassin rodassis rodat rodats rodau rodava rodaven rodaves rode rodem roden rodes rodessen rodesses rodessin rodessis rodeu rodi rodin rodis rodo rodà rodàrem rodàreu rodàs rodàssem rodàsseu rodàssim rodàssiu rodàvem rodàveu rodés rodéssem rodésseu rodéssim rodéssiu rodí sept val v
zivirîn
Moure's fent voltes com una roda.

rodi n masc
rodyûm

roentgeni n masc
ûnûnûnyûm

roig /ˈrot͡ʃ/ roja adj masc
sor
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

roig /ˈrot͡ʃ/ n masc
sor
Persona d'idees polítiques d'esquerres.

rom /ˈrom/ roma adj masc
کول
Escapçat de la punta.
Poc intel·ligent; mancat d'agudesa mental.

romandre /roˈman.dɾe/ /roˈman.dɾə/ /ruˈman.dɾə/ bal occ roman romanc romandran romandre romandrem romandreu romandria romandrien romandries romandrà romandràs romandré romandríem romandríeu romanem romanen romanent romaneu romanga romanguem romanguen romanguera romangueren romangueres romangues romanguessen romanguesses romanguessin romanguessis romangueu romangui romanguin romanguis romangué romanguérem romanguéreu romangués romanguéssem romanguésseu romanguéssim romanguéssiu romanguí romania romanien romanies romans romaníem romaníeu romasa romases romasos romàs val v
man

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
roman
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
ڕۆمانی
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
XXX
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
gurçik
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
pembe
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
pembe
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
pembe
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
xunav

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
gulebûk

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
به‌ڕوو

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
ژه‌نگ
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
zerde
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
rûbîdyûm

ruflet n masc
هه‌ناسه‌

rumor n
kurtepist

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rûtherfordiyûm

ruïna /ruˈi.na/ n fem
شوێنه‌وار

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
harî
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radyo
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
lezgîn
Que va a molta velocitat.

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
req

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
qumik

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
tendurist
Que té salut i no està malalt.

sabata /saˈba.ta/ n fem
pêlav

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
solçêker
Persona que fa o ven sabates.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ n masc
zanîn
Coneixement profund.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
zanîn
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sabotege sabotegem sabotegen saboteges sabotegessen sabotegesses sabotegessin sabotegessis sabotegeu sabotegi sabotegin sabotegis sabotegés sabotegéssem sabotegésseu sabotegéssim sabotegéssiu sabotegí saboteig saboteja sabotejada sabotejades sabotejam sabotejant sabotejar sabotejara sabotejaran sabotejarem sabotejaren sabotejares sabotejareu sabotejaria sabotejarien sabotejaries sabotejarà sabotejaràs sabotejaré sabotejaríem sabotejaríeu sabotejassen sabotejasses sabotejassin sabotejassis sabotejat sabotejats sabotejau sabotejava sabotejaven sabotejaves sabotejo sabotejà sabotejàrem sabotejàreu sabotejàs sabotejàssem sabotejàsseu sabotejàssim sabotejàssiu sabotejàvem sabotejàveu sept val v
sabote

sabó /saˈbo/ n masc
sabûn

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
قوربانی

safrà /səˈfɾa/ n masc
zaferan

sal n fem
xwê
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
ode

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
meaş
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
tûk

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
aqit
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
kulî
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

salut /saˈɫut/ n fem
saxlemî
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
bî

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
xwîn

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
arbijî

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
pîroz
Venerable per motius religiosos.

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
gumgumok

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgiyûm

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
hişk
Sense humitat o amb poca aigua.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
raz

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
mezheb

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
hevrîşm

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
پوول
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
sedsal

segon /seˈɣon/ n masc
sanîye
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
جێگه

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
şêst

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
kurtan

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
cenaze
Que és gairebé igual a un altre.

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ n masc
mirûz
Cara que manifesta l’estat d’ànim, l’estat de salut.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sembl sembla semblada semblades semblam semblant semblar semblara semblaran semblarem semblaren semblares semblareu semblaria semblarien semblaries semblarà semblaràs semblaré semblaríem semblaríeu semblassen semblasses semblassin semblassis semblat semblats semblau semblava semblaven semblaves semble semblem semblen sembles semblessen semblesses semblessin semblessis sembleu sembli semblin semblis semblo semblà semblàrem semblàreu semblàs semblàssem semblàsseu semblàssim semblàssiu semblàvem semblàveu semblés sembléssem semblésseu sembléssim sembléssiu semblí sept val v
diyar bûn

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
çandin

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
sperma

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
hemîşe daîme

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senato

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
beraz

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
bê

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
pejinîn
Percebre amb els sentits, tret del visual.
bihîstin
Percebre sons mitjançant l'oïda.

sentir-hi /senˈti.ɾi/ /sənˈti.ɾi/ v
bîstin
Tenir la capacitat de percebre sons amb l'oïda.

sentit /senˈtit/ n masc
hest
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte...)

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
nîşan
Marca feta a alguna cosa.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
mamoste
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
bûn
ésser, existir

serbi sèrbia adj masc
serbî
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
serbî
Individu de Sèrbia.
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sercan

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
weiz

serp n fem
mar مار
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ n masc
mar

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
mişar
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
rêzeçiya

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
benî

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
heft
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

setanta /seˈtan.ta/ number
heftê

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
heftê

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ number
heftê

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
heftê

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
heftê

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ number
heftê

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ number
heftê

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ number
heftê

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
heftê

setanta-una /seˌtan.taˈu.na/ /səˌtan.təˈu.nə/ number
heftê
Forma femenina de setanta-un.

setanta-vuit /seˌtan.taˈvujt/ /seˌtan.taˈβujt/ /səˌtan.təˈvujt/ /səˌtan.təˈβujt/ number
heftê

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
rezber
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
dorgirtin
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
hefte

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
hefteyî

setze /ˈse.d͡ze/ number
şazdeh

seure /ˈsɛw.ɾe/ bal occ sec seem seent seeu sega seguda segudes seguem seguen seguera segueren segueres segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segut seguts segué seguérem seguéreu segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí seia seiem seien seient seies seieu seim seis seu seuen seuran seure seurem seureu seuria seurien seuries seurà seuràs seuré seuríem seuríeu seus sèiem sèieu séiem séieu val v
rûniştin

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
zayend
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
seks
Sexualitat, activitat sexual.

si conjunction
eger
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si n masc
مه‌مک
(per extensió) Part interna d'una cosa.

sicilià n masc
sîcîlyanî
Originari de Sicília.
(només singular) Llengua parlada a Sicília.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
dawer

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
wate

silenci /siˈɫen.si/ n masc
بێده‌نگ
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
bêdeng
Que no parla, que guarda silenci.
Lloc on, moment en què, regna el silenci.
Que no fa gaire soroll.

silici n masc
sîlîsyûm

simple /ˈsim.pɫe/ adj
hêsan
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

sina /ˈsi.na/ /ˈsi.nə/ n fem
sîng

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
hîqik
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
sînûzît

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
hevmane
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
sîrtakî

sis number
şeş

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
barûdox
Manera d'estar quelcom situat.

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
deshilatdar
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
civakî
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
sosyal demokrasî

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
civakparêzî

sodi n masc
natrîyûm
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
kibrît

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
qenepe
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
xesû

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
خه‌زور

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
xewer roj tav
Astre estel·lar, estrella.
roj tav
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
esker
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultan

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
çare
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.

sol·licitar /so.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈtaɾ/ /su.ɫi.siˈta/ /suɫ.ɫi.siˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sol·licit sol·licita sol·licitada sol·licitades sol·licitaia sol·licitaien sol·licitaies sol·licitam sol·licitant sol·licitar sol·licitara sol·licitaran sol·licitarem sol·licitaren sol·licitares sol·licitareu sol·licitaria sol·licitarien sol·licitaries sol·licitariva sol·licitariven sol·licitarives sol·licitarà sol·licitaràs sol·licitaré sol·licitaríem sol·licitaríeu sol·licitarívem sol·licitaríveu sol·licitassen sol·licitasses sol·licitassin sol·licitassis sol·licitat sol·licitats sol·licitau sol·licitava sol·licitaven sol·licitaves sol·licitavi sol·licitavo sol·licite sol·liciteguem sol·liciteguessa sol·liciteguessen sol·liciteguesses sol·licitegueu sol·licitegués sol·liciteguéssom sol·liciteguéssou sol·licitem sol·liciten sol·licites sol·licitessa sol·licitessen sol·licitesses sol·licitessi sol·licitessin sol·licitessis sol·liciteu sol·liciti sol·licitin sol·licitis sol·licito sol·licitos sol·licits sol·licità sol·licitàiem sol·licitàieu sol·licitàrem sol·licitàreu sol·licitàs sol·licitàssem sol·licitàsseu sol·licitàssim sol·licitàssiu sol·licitàvem sol·licitàvets sol·licitàveu sol·licitàvom sol·licités sol·licitéssem sol·licitésseu sol·licitéssim sol·licitéssiu sol·licití v.cent val v
pirsîn

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
خه‌وبینین
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
xewn

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
bişirîn bişkurrîn
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n fem
xew
Ganes de dormir.

son /son/ /sun/ n masc
xew
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
sone

sonor /soˈnoɾ/ /suˈnor/ adj masc
dengdar

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
bêtam

sopa /ˈso.pa/ n fem
şorbe

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
şîv
Àpat principal del vespre o de la nit.

sor /ˈsɔr/ n fem
xuşk

sord /ˈsort/ adj masc
kerr

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ sorprenc sorprendran sorprendre sorprendrem sorprendreu sorprendria sorprendrien sorprendries sorprendrà sorprendràs sorprendré sorprendríem sorprendríeu sorprenem sorprenen sorprenent sorpreneu sorprenga sorprenguem sorprenguen sorprenguera sorprengueren sorprengueres sorprengues sorprenguessen sorprenguesses sorprenguessin sorprenguessis sorprengueu sorprengui sorprenguin sorprenguis sorprengué sorprenguérem sorprenguéreu sorprengués sorprenguéssem sorprenguésseu sorprenguéssim sorprenguéssiu sorprenguí sorprenia sorprenien sorprenies sorprenim sorpreniu sorprens sorpreníem sorpreníeu sorpresa sorpreses sorpresos sorprèn sorprès sorprén sorprés v.cent val v
aşiftandin

sorra /ˈso.ra/ n fem
خۆڵ

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospit sospita sospitada sospitades sospitaia sospitaien sospitaies sospitam sospitant sospitar sospitara sospitaran sospitarem sospitaren sospitares sospitareu sospitaria sospitarien sospitaries sospitariva sospitariven sospitarives sospitarà sospitaràs sospitaré sospitaríem sospitaríeu sospitarívem sospitaríveu sospitassen sospitasses sospitassin sospitassis sospitat sospitats sospitau sospitava sospitaven sospitaves sospitavi sospitavo sospite sospiteguem sospiteguessa sospiteguessen sospiteguesses sospitegueu sospitegués sospiteguéssom sospiteguéssou sospitem sospiten sospites sospitessa sospitessen sospitesses sospitessi sospitessin sospitessis sospiteu sospiti sospitin sospitis sospito sospitos sospits sospità sospitàiem sospitàieu sospitàrem sospitàreu sospitàs sospitàssem sospitàsseu sospitàssim sospitàssiu sospitàvem sospitàvets sospitàveu sospitàvom sospités sospitéssem sospitésseu sospitéssim sospitéssiu sospití v.cent val v
gumanbarbûn şik birin ser#Kurdi yekî
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
piyon

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
bodrûm

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
باره‌ها

suau /suˈaw/ adj
nerm

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
noqav
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
navdêr

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
made

sucar-hi /suˈka.ɾi/ v
mêtin
Treure'n profit de forma il·legal o abusiva, acceptar suborns, en especial en càrrecs de responsabilitat.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
şekir

sud n masc
başûr

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
başûrê rojhilat

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
başûrê rojava

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
başûr-başûrê rojhilat

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
başûr-başûrê rojava

suec n masc
swêdî
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

sufocar /su.foˈka/ /su.foˈkaɾ/ /su.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sufoc sufoca sufocada sufocades sufocam sufocant sufocar sufocara sufocaran sufocarem sufocaren sufocares sufocareu sufocaria sufocarien sufocaries sufocarà sufocaràs sufocaré sufocaríem sufocaríeu sufocassen sufocasses sufocassin sufocassis sufocat sufocats sufocau sufocava sufocaven sufocaves sufoco sufocà sufocàrem sufocàreu sufocàs sufocàssem sufocàsseu sufocàssim sufocàssiu sufocàvem sufocàveu sufoque sufoquem sufoquen sufoques sufoquessen sufoquesses sufoquessin sufoquessis sufoqueu sufoqui sufoquin sufoquis sufoqués sufoquéssem sufoquésseu sufoquéssim sufoquéssiu sufoquí val v
fetisandin
Apagar un incendi.

suma /ˈsu.ma/ n fem
yekûn

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
sûre

suís /suˈis/ n masc
Swîsre
Habitant de Suïssa.

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept suïcid suïcida suïcidada suïcidades suïcidam suïcidant suïcidar suïcidara suïcidaran suïcidarem suïcidaren suïcidares suïcidareu suïcidaria suïcidarien suïcidaries suïcidarà suïcidaràs suïcidaré suïcidaríem suïcidaríeu suïcidassen suïcidasses suïcidassin suïcidassis suïcidat suïcidats suïcidau suïcidava suïcidaven suïcidaves suïcide suïcidem suïciden suïcides suïcidessen suïcidesses suïcidessin suïcidessis suïcideu suïcidi suïcidin suïcidis suïcido suïcidà suïcidàrem suïcidàreu suïcidàs suïcidàssem suïcidàsseu suïcidàssim suïcidàssiu suïcidàvem suïcidàveu suïcidés suïcidéssem suïcidésseu suïcidéssim suïcidéssiu suïcidí val v
kuştin
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
xwekuştin

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sanskrîtî
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
baçîk

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
lezgîn
Conjunt ordenat d'elements

sí adv
belê erê
Expressió d'afirmació com a resposta.

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
hece
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
dawer

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
zebeş

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
req
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
توتن

tac /ˈtak/ n masc
nîr
(pilota basca) Peça de fusta situada a l'extrem superior d'una cesta, que serveix per a encaixar-hi els dos extrems del cèrcol i les cinc costelles principals.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
niqte
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
bale kirin
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
behre
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
birrîn
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.
Esculpir, treure material d'una peça perquè agafi una forma determinada.
(pilota) Llançar la pilota amb força i amb una trajectòria tan baixa com sigui possible.

talp n masc
koremişk

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
talyûm

taló /taˈɫo/ n masc
çek
Document de crèdit que, separat de la matriu d'un bloc, el pagador escriu la quantitat i el dóna al cobrador.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
def
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamborer /tam.boˈɾe/ /tam.boˈɾeɾ/ /təm.boˈɾe/ /təm.buˈɾe/ n masc
dahol
Músic que toca el tambor.

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
çeper
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
girtin
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tant de bo Interjection
xwezî

tap /ˈtap/ n masc
tepedor
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
berr

tard /ˈtart/ adv
derneg

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
پاییز‎ payiz

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
pirteqal پرته‌قاڵ
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
pirteqal
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tassa /ˈta.sa/ n fem
fincan

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
deq

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
mase mêze
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

tauró gris n masc
gur

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taksonomî
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
ça çay
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
şano

teclat /teˈkɫat/ n masc
پیتلێده‌ر

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
teknesyûm

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
주목속

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
kurbeşk

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
cûmik
Estri per fer teixits.

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
televîzyon

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
televîzyon

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefon
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon mòbil n masc
bêtêlk

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
germapîv

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
cênik

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
peristgeh

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
demsal
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temps n masc
dem wext
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
çadir
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ tendra tendres adj masc
bexşende
Ple d'afecte i tendresa.

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
hebûn
Expressar pertinença o possessió.

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
سێیه‌م

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
termostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
erdhej

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terorîzm

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
ser
Cap d'una persona o animal.
Part anterior, frontal, d'una cosa.
Tap o part anterior de les bótes i barrils.
Mena de closca que cobreix el cos de les garoines.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
wesyet

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
gun hêlik

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
gewah

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
ban

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
nivîsar

tia /ˈti.a/ n fem
pûr

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
piling

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
bistîk

timpà /timˈpa/ n masc
perdeya guh
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

tip /ˈtip/ adj masc
betilî
Que ja en té prou, cansat i enutjat.

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tir tira tirada tirades tiram tirant tirar tirara tiraran tirarem tiraren tirares tirareu tiraria tirarien tiraries tirarà tiraràs tiraré tiraríem tiraríeu tirassen tirasses tirassin tirassis tirat tirats tirau tirava tiraven tiraves tire tirem tiren tires tiressen tiresses tiressin tiressis tireu tiri tirin tiris tiro tirà tiràrem tiràreu tiràs tiràssem tiràsseu tiràssim tiràssiu tiràvem tiràveu tirés tiréssem tirésseu tiréssim tiréssiu tirí val v
çûn
Prendre una direcció determinada.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
toşpiya zençelokê

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
meqes
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
tîtan

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
bale kirin
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.
lê xistin
Fer sonar un instrument musical.

tocat /toˈkat/ /tuˈkat/ n masc
bale kirin

toix /ˈtojʃ/ /ˈtoʃ/ adj masc
کول
Esmussat, gens esmolat.

tomar /toˈma/ /tuˈma/ v
girtin
(oriental) Para la mà, estendre una tela, per agafar al vol una cosa que cau.
werbûn
(mallorquí) Fer caure a cops o empentes.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
mezel

tombar /tomˈba/ /tomˈbaɾ/ /tumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tomb tomba tombada tombades tombam tombant tombar tombara tombaran tombarem tombaren tombares tombareu tombaria tombarien tombaries tombarà tombaràs tombaré tombaríem tombaríeu tombassen tombasses tombassin tombassis tombat tombats tombau tombava tombaven tombaves tombe tombem tomben tombes tombessen tombesses tombessin tombessis tombeu tombi tombin tombis tombo tombà tombàrem tombàreu tombàs tombàssem tombàsseu tombàssim tombàssiu tombàvem tombàveu tombés tombéssem tombésseu tombéssim tombéssiu tombí val v
zivirîn
Girar una cosa d'una part a una altra.
Girar, canviar de direcció.

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
bacansor

tonell /toˈneʎ/ /tuˈneʎ/ n masc
den
Bóta, especialment grossa de més de 500 litres.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
orkinos

topar /toˈpa/ /toˈpaɾ/ /tuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept top topa topada topades topam topant topar topara toparan toparem toparen topares topareu toparia toparien toparies toparà toparàs toparé toparíem toparíeu topassen topasses topassin topassis topat topats topau topava topaven topaves tope topem topen topes topessen topesses topessin topessis topeu topi topin topis topo topà topàrem topàreu topàs topàssem topàsseu topàssim topàssiu topàvem topàveu topés topéssem topésseu topéssim topéssiu topí val v
werbûn
Trobar inesperadament allò que es buscava.

tori n masc
toryûm

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
bablîsok

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
vegerandin
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tornege tornegem tornegen torneges tornegessen tornegesses tornegessin tornegessis tornegeu tornegi tornegin tornegis tornegés tornegéssem tornegésseu tornegéssim tornegéssiu tornegí torneig torneja tornejada tornejades tornejam tornejant tornejar tornejara tornejaran tornejarem tornejaren tornejares tornejareu tornejaria tornejarien tornejaries tornejarà tornejaràs tornejaré tornejaríem tornejaríeu tornejassen tornejasses tornejassin tornejassis tornejat tornejats tornejau tornejava tornejaven tornejaves tornejo tornejà tornejàrem tornejàreu tornejàs tornejàssem tornejàsseu tornejàssim tornejàssiu tornejàvem tornejàveu val v
zivirîn
(transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.

torre /ˈto.re/ n fem
برج
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

tors /ˈtors/ n masc
laşqolik

tort /ˈtɔrt/ torta torts adj masc
چه‌وت
Desviat o torçat.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
req
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
kuxik
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
kuxîn

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
eynat
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adv
hertişt
enterament

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
nerm
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
سفره‌

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
bastan
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
tercime
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
wergêr

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
wergerrandin

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
şandin

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
telle
Enginy destinat a caçar animals.

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ adj
rêwî
Que està de pas, temporal.

trau /tɾaw/ n masc
xanî
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
kar
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
(física) Magnitud que mesura l'energia necessària per a modificar l'energia d'algun sistema, en especial per a generar moviment o alterar cossos.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
کرێکار
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
kar kirin

tremuja /tɾeˈmu.d͡ʒa/ /tɾeˈmu.ʒa/ /tɾəˈmu.ʒə/ n fem
ser
Capçal de fusta unit per mitjà d'uns ferros a les nanses de la campana que serveix per a sostenir-la, i al mateix temps de contrapès per a que es pugui ventar fàcilment.

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
trên

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
gulî
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trenar /tɾeˈna/ /tɾeˈnaɾ/ /tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tren trena trenada trenades trenam trenant trenar trenara trenaran trenarem trenaren trenares trenareu trenaria trenarien trenaries trenarà trenaràs trenaré trenaríem trenaríeu trenassen trenasses trenassin trenassis trenat trenats trenau trenava trenaven trenaves trene trenem trenen trenes trenessen trenesses trenessin trenessis treneu treni trenin trenis treno trenà trenàrem trenàreu trenàs trenàssem trenàsseu trenàssim trenàssiu trenàvem trenàveu trenés trenéssem trenésseu trenéssim trenéssiu trení val v
gulî
Fer trenes.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
şikandin
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.
zivirîn
(intransitiu) Canviar de direcció d’un camí o carrer a un altre.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
sî
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
sî

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
sî û şeş

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
sîhî

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
boron

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
sê سێ

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
gencîne
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
sêzdeh

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
سێگۆشه
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
bijartin
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
eşîr

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
dadgeh

trinxa /ˈtɾiɲ.t͡ʃa/ /ˈtɾiɲ.ʃə/ n fem
lep

trist /ˈtɾist/ adj
xemgîn
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
خه‌فه‌ت

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
dîtin
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
rastî hev hatin
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
top

tron /ˈtɾɔn/ n masc
text

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
qurm
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truc truca trucada trucades trucam trucant trucar trucara trucaran trucarem trucaren trucares trucareu trucaria trucarien trucaries trucarà trucaràs trucaré trucaríem trucaríeu trucassen trucasses trucassin trucassis trucat trucats trucau trucava trucaven trucaves truco trucà trucàrem trucàreu trucàs trucàssem trucàsseu trucàssim trucàssiu trucàvem trucàveu truque truquem truquen truques truquessen truquesses truquessin truquessis truqueu truqui truquin truquis truqués truquéssem truquésseu truquéssim truquéssiu truquí val v
dizî kirin
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
lê gerrîn
(intransitiu) Telefonar.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
deqsor
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
madek
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trumf trumfa trumfada trumfades trumfam trumfant trumfar trumfara trumfaran trumfarem trumfaren trumfares trumfareu trumfaria trumfarien trumfaries trumfarà trumfaràs trumfaré trumfaríem trumfaríeu trumfassen trumfasses trumfassin trumfassis trumfat trumfats trumfau trumfava trumfaven trumfaves trumfe trumfem trumfen trumfes trumfessen trumfesses trumfessin trumfessis trumfeu trumfi trumfin trumfis trumfo trumfà trumfàrem trumfàreu trumfàs trumfàssem trumfàsseu trumfàssim trumfàssiu trumfàvem trumfàveu trumfés trumféssem trumfésseu trumféssim trumféssiu trumfí val v
birrîn

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
nefel
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tu pronoun
tu

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberkuloz

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tule

tumor /tuˈmor/ n masc
asaw

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
tûngsten

turc adj masc
tirkî
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
tirkî
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turîzm

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
gozek

turó n masc
gird
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
talamûs

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantal

tètum /ˈtɛ.tum/ n masc
tetum
Llengua austronèsica amb forta influència del malai i del portuguès parlada a Timor Oriental on és cooficial amb el portuguès.

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
tirsîn
Sentir por.

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
kiyarik

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
qumrî

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
çav
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

un number
yek
(cardinal) La unitat completa.

un pronoun
kesek
Una persona anònima.

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
نینۆک
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unitat /u.niˈtat/ n fem
yeke

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
gerdûn

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
zanîngeh zanko

unió /u.niˈo/ n fem
yekîtî

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ûnûnbiyûm

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ûnûnheksiyûm

ununpenti n masc
element 115

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ûnûnkûadyûm

ununtri n masc
element 113

urani n masc
uranyûm

usar /uˈza/ /uˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept usa usada usades usam usant usar usara usaran usarem usaren usares usareu usaria usarien usaries usarà usaràs usaré usaríem usaríeu usassen usasses usassin usassis usat usats usau usava usaven usaves use usem usen uses usessen usesses usessin usessis useu usi usin usis uso usà usàrem usàreu usàs usàssem usàsseu usàssim usàssiu usàvem usàveu usés uséssem usésseu uséssim uséssiu usí val ús v
bi kar anîn
Fer ús, fer servir.

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
bikarhêner

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
amûr

utilització /u.ti.ɫi.d͡za.siˈo/ /u.ti.ɫi.d͡zə.siˈo/ /u.ti.ɫi.za.siˈo/ n fem
bikaranîn

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept utilitz utilitza utilitzada utilitzades utilitzam utilitzant utilitzar utilitzara utilitzaran utilitzarem utilitzaren utilitzares utilitzareu utilitzaria utilitzarien utilitzaries utilitzarà utilitzaràs utilitzaré utilitzaríem utilitzaríeu utilitzassen utilitzasses utilitzassin utilitzassis utilitzat utilitzats utilitzau utilitzava utilitzaven utilitzaves utilitze utilitzem utilitzen utilitzes utilitzessen utilitzesses utilitzessin utilitzessis utilitzeu utilitzi utilitzin utilitzis utilitzo utilitzà utilitzàrem utilitzàreu utilitzàs utilitzàssem utilitzàsseu utilitzàssim utilitzàssiu utilitzàvem utilitzàveu utilitzés utilitzéssem utilitzésseu utilitzéssim utilitzéssiu utilitzí val v
pê xebitîn

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
çêlek
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
kutan
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
quz

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vanîlya

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
gemî

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
mêranî

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
dehl
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
bistehî
Tret de la persona que és valenta.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanadyûm

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
bixar
Gas, especialment referit a l'aigua.

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
golik

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
golik
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
car

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
beran

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
kevn کۆن
De llarga vida, gran.

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
lez

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
xwînhêner

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
firotin

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
firotin

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
firoşkar

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
hatin
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
heyf

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
ba

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
baweşînk

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
lêker

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
kesk
De color verd.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
kesk
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
سه‌وزه‌

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
şerm

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
sor
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
movikdar

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
jehr
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
çekem

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
moz
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
êvare

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
deng
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.
awaz
Per extensió, so característic d'un instrument o judici d'una entitat.
Característica de la conjugació dels verbs, que distingeix entre veu activa o passiva segons l'agent que efectuï l'acció.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val ve veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
dîtin
Percebre amb la vista

veure-hi /vəwˈɾej/ /ˈbew.ɾej/ /ˈvew.ɾej/ /ˈvəw.ɾəj/ /ˈvɛw.ɾəj/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val ve veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veure-s'hi veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
dîtin
Tenir la capacitat de percebre amb la vista.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
cînar
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
cînar
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
şerab
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
ger
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
jiyan
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
cam

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ vídua adj masc
mêrebî
Que el seu cònjuge ha mort.

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ n masc
mêrebî
Persona amb el cònjuge mort.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
sirke

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
نزیک

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
bîst

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
bîstûpênc

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
bîst û du

vint-i-dues /ˌbin.tiˈðu.es/ /ˌbin.tiˈðu.əs/ /ˌvin.tiˈðu.es/ /ˌvin.tiˈðu.əs/ number
bîst
Forma femenina de vint-i-dos.

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
bîst

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
bîst

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
bîst

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
bîst

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
bîst

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
bîst û yek

vint-i-una /bin.tiˈu.na/ /bin.tiˈu.nə/ /vin.tiˈu.na/ /vin.tiˈu.nə/ number
bîst
Forma femenina de vint-i-un.

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
bîst

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
bîstan

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
rez
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
benefşe
Planta que fa flors de color lila.

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
şidet

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
keman

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
seredanî kirin

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
jîn
Existir, estar viu.

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
dengdar

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
dariştina bazîkerî

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
firr
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapûkî
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
firîn
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
volkan

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
xwestin

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
هه‌ڵۆ

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
qebare

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
hilavêtin
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
qerax

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
meshyan

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
aç
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
hûn

vostè /bosˈte/ /busˈtɛ/ /vosˈte/ /vosˈtə/ /vusˈtɛ/ pronoun
hûn

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
rayavêtin
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
heşt

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
heyştê

vuitanta-cinc /bujˌtan.taˈsiŋ/ /bujˌtan.təˈsiŋ/ /bwiˌtan.taˈsiŋ/ /vujˌtan.taˈsiŋk/ /vujˌtan.təˈsiŋk/ number
heştê

vuitanta-dos /bujˌtan.taˈðos/ /bujˌtan.təˈðos/ /bwiˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.təˈðos/ number
heştê

vuitanta-nou /bujˌtan.taˈnɔw/ /bujˌtan.təˈnɔw/ /bwiˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.təˈnɔw/ number
heştê

vuitanta-quatre /bujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /bujˌtan.təˈkwa.tɾə/ /bwiˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
heştê

vuitanta-set /bujˌtan.taˈsɛt/ /bujˌtan.təˈsɛt/ /bwiˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.təˈsɛt/ number
heştê

vuitanta-sis /bujˌtan.taˈsis/ /bujˌtan.təˈsis/ /bwiˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.təˈsis/ number
heştê

vuitanta-tres /bujˌtan.taˈtɾes/ /bujˌtan.təˈtɾɛs/ /bwiˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.təˈtɾəs/ /vujˌtan.təˈtɾɛs/ number
heştê

vuitanta-un /bujˌtan.taˈun/ /bujˌtan.təˈun/ /bwiˌtan.taˈun/ /vujˌtan.taˈun/ /vujˌtan.təˈun/ number
heştê

vuitanta-una /bujˌtan.taˈu.na/ /bujˌtan.təˈu.nə/ /bwiˌtan.taˈu.na/ /vujˌtan.taˈu.na/ /vujˌtan.təˈu.nə/ number
heştê
Forma femenina de vuitanta-un.

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ number
heştê

vídua /ˈbi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.ə/ n fem
jinebî

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
vîkîng

vós /ˈbos/ /ˈvos/ /ˈvos/ pronoun
hûn

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
چه‌قه‌ڵ

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
şampo شامپۆ
Sabó per rentar els cabells.

xanxa /ˈt͡ʃaɲ.t͡ʃa/ /ˈʃaɲ.ʃə/ n fem
گاڵته‌

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
tor
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.

xat /ˈʃat/ n masc
pisîk

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
çek

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
bixêrî
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
evin
Noi que festeja, parella sentimental.

xicra /ˈt͡ʃi.kɾa/ /ˈʃi.kɾə/ n fem
fincan

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
pêjimar

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
duçerxe
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
darînk

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
ehmeq
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
Çînî
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Çînî
Individu de la Xina.
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xiuxiuar /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwa/ /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwaɾ/ /ʃiw.ʃiˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiu xiuxiua xiuxiuada xiuxiuades xiuxiuam xiuxiuant xiuxiuar xiuxiuara xiuxiuaran xiuxiuarem xiuxiuaren xiuxiuares xiuxiuareu xiuxiuaria xiuxiuarien xiuxiuaries xiuxiuarà xiuxiuaràs xiuxiuaré xiuxiuaríem xiuxiuaríeu xiuxiuassen xiuxiuasses xiuxiuassin xiuxiuassis xiuxiuat xiuxiuats xiuxiuau xiuxiuava xiuxiuaven xiuxiuaves xiuxiue xiuxiuem xiuxiuen xiuxiues xiuxiuessen xiuxiuesses xiuxiuessin xiuxiuessis xiuxiueu xiuxiui xiuxiuin xiuxiuis xiuxiuo xiuxiuà xiuxiuàrem xiuxiuàreu xiuxiuàs xiuxiuàssem xiuxiuàsseu xiuxiuàssim xiuxiuàssiu xiuxiuàvem xiuxiuàveu xiuxiués xiuxiuéssem xiuxiuésseu xiuxiuéssim xiuxiuéssiu xiuxiuí v
piste-pist

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiuege xiuxiuegem xiuxiuegen xiuxiueges xiuxiuegessen xiuxiuegesses xiuxiuegessin xiuxiuegessis xiuxiuegeu xiuxiuegi xiuxiuegin xiuxiuegis xiuxiuegés xiuxiuegéssem xiuxiuegésseu xiuxiuegéssim xiuxiuegéssiu xiuxiuegí xiuxiueig xiuxiueja xiuxiuejada xiuxiuejades xiuxiuejam xiuxiuejant xiuxiuejar xiuxiuejara xiuxiuejaran xiuxiuejarem xiuxiuejaren xiuxiuejares xiuxiuejareu xiuxiuejaria xiuxiuejarien xiuxiuejaries xiuxiuejarà xiuxiuejaràs xiuxiuejaré xiuxiuejaríem xiuxiuejaríeu xiuxiuejassen xiuxiuejasses xiuxiuejassin xiuxiuejassis xiuxiuejat xiuxiuejats xiuxiuejau xiuxiuejava xiuxiuejaven xiuxiuejaves xiuxiuejo xiuxiuejà xiuxiuejàrem xiuxiuejàreu xiuxiuejàs xiuxiuejàssem xiuxiuejàsseu xiuxiuejàssim xiuxiuejàssiu xiuxiuejàvem xiuxiuejàveu v
piste-pist

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
şokolata
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
ajotvan

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
teztezok
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
mêjîn

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra kerkûvî

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
çînko

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoolojî

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Efrîqa Afrîka
Continent situat al sud d'Europa.

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asya ئاسیا
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Awistriya
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Hindistan
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

àcid n masc
asîd
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
asîda deoksirîbonukleîn

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
afar
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
êlo
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
lenger

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
miravî

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
melek
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

ànim n masc
mêranî

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
erebî
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atom

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
داپیر
Forma femenina de avi.

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
endam

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
hêk

ós n masc
hirç
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

ús /ˈus/ n masc
bikaranîn

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
malzarrok

útil adj
biavantaj