asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ suffix
ase
S'utilitza per formar els noms dels enzims.

ció /siˈo/ suffix
si

ic suffix
ik
(química) Indica que es tracta d'una substància formada amb la valència major d'un element.

it suffix
it

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logi

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
DNA

Aaró pn
Harun

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Habil

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abkhazia

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraham

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adam

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adonis
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afghanistan Afganistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albania
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Al-Qur'an

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Jerman

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Iskander

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Aljir

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Aljazair
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpen

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amazon
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerika

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Amerika Utara

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Amerika Selatan

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Andreas

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromakhe

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Inggris
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Anguilla

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua dan Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ pn
Antiokhia

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antartika

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antwerpen

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Apollo

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Akuarius

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aachen

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentina
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ pn
Ariège

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Armenia
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Archimedes

Aràbia Saudí /aˌɾa.bi.a.sawˈði/ /əˌɾa.βi.ə.səwˈði/ pn
Arab Saudi

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturias

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australia
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Avignon
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Azerbaijan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azores

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahama
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bahrain
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Libra

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Bangladesh
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartolomeus

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bavaria

Belize /beˈlis/ pn
Belize
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermuda

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ pn
Barnabas

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Gemini

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Betlehem

Bhutan pn
Bhutan

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Belarus
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Birma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Bohemia

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolivia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Bordeus /boɾˈðɛws/ /burˈðɛws/ pn
Bordeaux

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Bourgogne

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandenburg

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brasil Brazil
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Bremen

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Bruges

Brunei pn
Brunei
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Brusel

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buddha

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgaria

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgia
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Alkitab
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnia-Herzegovina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Caiman /kajˈman/ /kəjˈman/ pn
Kepulauan Cayman

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Kairo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Kamboja
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Tanjung Verde
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Capricornus
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Kaukasus

Cena /ˈse.na/ /ˈsɛ.nə/ n fem
Perjamuan Terakhir

Christmas /ˈkɾiz.mas/ pn
Pulau Christmas

Cinquagesma n fem
Pentakosta

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Vatikan
El Vaticà.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Kolombia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Komoro
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Konstanz
Prenom femení
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Korea Utara
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Korea Selatan
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Corfu

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Kosta Rika
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Pantai Gading
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Cancer

Creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ pn
Pencipta

Cretaci /kɾeˈta.si/ /kɾəˈta.si/ n masc
Kapur

Crist /ˈkɾist/ pn
Kristus

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Kristofer
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Kroasia
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Kuba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Korsika

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmatia

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damaskus

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Donau

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
Daud
Prenom masculí

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Denmark Kerajaan Denmark
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Djibouti pn
Djibouti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dniéper /niˈe.per/ pn
Dnieper

Déu pn
Allah Tuhan

Déu n'hi do /ˌdew.niˈðo/ adv
lumayan

EUA acronym
AS

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Mesir
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
El Salvador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Elisabet

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Elisa

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Uni Emirat Arab

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ekuador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Scorpius

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Skotlandia

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slowakia
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovenia
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Spanyol
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Federats de Micronèsia pn
Federasi Mikronesia
Estat independent oceànic que ocupa part de l'arxipèlag de la Micronèsia.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Amerika
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Amerika Serikat
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Estefania /es.te.faˈni.a/ /əs.tə.fəˈni.ə/ pn
Stefani
Prenom femení

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonia
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Ethiopia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Efrat

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Eropa

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Hawa

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Filipus

Feliu /feˈɫiw/ /fəˈɫiw/ pn
Felix

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Filipina
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finlandia
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandria

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Firenze
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
bahasa Perancis

França /ˈfɾan.sə/ pn
Perancis Prancis
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Fèlix /ˈfɛ.ɫiks/ pn
Felix

Gall Dindi pn
Pavo

Gal·les /ˈɡa.ɫes/ /ˈɡa.ɫəs/ /ˈɡaɫ.ɫes/ /ˈɡaɫ.ɫəs/ pn
Wales

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gent

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Georgia
Estat federat dels Estats Units.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Jenewa
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Prenom femení

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Girona

Gran Bretanya pn
Britania Raya
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Greenland

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Yunani
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guadeloupe /ɡwa.ðeˈɫup/ /ɡwə.ðəˈɫup/ pn
Guadeloupe

Guam /ˈɡwam/ pn
Guam

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Guatemala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Guernsey

Guinea /ɡiˈnɛ.ə/ pn
Guinea
Estat africà fronterer amb Guinea Bissau, el Senegal, el Mali, la Costa d'Ivori, Libèria i Sierra Leone, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea.

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Guinea Khatulistiwa
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Guyana
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gambia
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Haiti
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hong Kong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Hongaria
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
PPN

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Yaman
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
pencerahan

Indi pn
Indus

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonesia
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Iran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Irak
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irlandia
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Islandia
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Israel
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italia Itali
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Iksion

Jahvè pn
Yahwe

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Jamaika

Japó /ʒəˈpo/ pn
Jepang
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Yakobus
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Yehuwa

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Jersey

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Isa

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Yohanes
Prenom masculí d’origen cristià

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Yordania
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Yosef

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabul

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Kazakhstan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenya
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Kirgizia
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Kuwait /kuˈvajt/ /kuˈβajt/ pn
Kuwait
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Estat de Kuwait.

Kàtmandu /ˈkad.man.du/ /ˈkad.mən.du/ pn
Kathmandu

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Latvia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lisboa

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lituania Lithuania
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Leo
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lukas
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
bulan

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Leuven

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luksemburg Luxemburg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Lebanon
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libya
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Makau

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Makedonia
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Makedonia Utara
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Mainz

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Maladewa
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Malaysia
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ pn
Pulau Man

Marc /ˈmark/ pn
Markus

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Maria
Prenom femení d’origen cristià

Marroc /məˈrɔk/ pn
Maroko
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marseille

Mart pn
Marikh Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Mars
Déu romà de la guerra.

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinique

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Matius
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Metusalah

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauritania
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mayotte

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Medeia

Melquisedec pn
Melkisedek
Prenom masculí

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Mississippi

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldavia
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolia
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montenegro pn
Montenegro

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moskwa

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambik
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Myanmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Meksiko
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monako
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Múnic /ˈmu.nik/ pn
Muenchen

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Natal
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepal
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Nikaragua
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigeria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Nil
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Niça /ˈni.sa/ /ˈni.sə/ pn
Nice

Norfolk /ˈnɔɾ.foɫk/ pn
Pulau Norfolk

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norwegia
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Kaledonia Baru

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
New Zealand
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Nürnberg

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
NATO

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Oliver
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Oman
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orion

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

Ossètia Meridional pn
Ossetia Selatan

PCC acronym
PKC

PIB /ˈpip/ acronym
PDB

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Papua Nugini

Paraguai /pə.ɾəˈɣwaj/ pn
Paraguay
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Bolívia, el Brasil i l'Argentina.

París /paˈɾis/ pn
Paris

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Paskah

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Belanda
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Pegàs /peˈɣas/ /pəˈɣas/ pn
sembrani

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Pisces

Pequín /peˈkin/ pn
Beijing

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Petrus

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseus

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluto

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polinesia

Polinèsia Francesa pn
Polinesia Perancis

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polandia
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Puerto Rico pn
Puerto Riko
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Qatar /kəˈtar/ pn
Qatar
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Kota Quebec

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Raimundus
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Rahel
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Regensburg

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Britania Raya
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Republik Afrika Tengah
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Republik Demokratik Kongo
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Rhein

Roma /ˈro.ma/ pn
Roma
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rumania
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rusia
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Sagittarius

Saint-Pierre-et-Miquelon pn
Saint-Pierre dan Miquelon

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Kepulauan Salomo
Estat independent oceànic que ocupa bona part de l'arxipèlag de les illes Salomó i d'altres illes i illots propers.
Sulaiman
Prenom masculí

Samoa Nord-americana pn
Samoa Amerika

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
penjahit
Cognom d’origen d’ofici

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Tuhan

Setmana Santa pn
pekan suci

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Seoul

Shanghai /ʃaŋˈhaj/ /ʃaŋˈɡaj/ /ʃəŋˈhaj/ /ʃəŋˈɡaj/ pn
Shanghai

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sisilia

Sierra Leone pn
Sierra Leone
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Simó /siˈmo/ pn
Simon
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Singapura
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Sint Maarten pn
Saint Martin

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syracuse

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Matahari
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somalia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Afrika Selatan
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Sudan
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Sudan Selatan
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Suriname
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Swedia
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Swiss
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Swaziland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Gurun Sahara

Sàhara Occidental pn
Sahara Barat

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbia

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Suriah
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

TDAH acronym
GPPH

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tajikistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Muangthai
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Taiwan
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Taurus

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Bumi
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Thor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibet

Timor Oriental /tiˌmor.u.ɾi.ənˈtaɫ/ /tiˌmoɾ.o.ɾi.ənˈtaɫ/ pn
Timor Leste
Estat asiàtic que ocupa l'est de l'illa de Timor, les illes Atauro i Jaco i l'enclavament a l'oest de l'illa anomenat Oecussi-Ambeno. És fronterer amb Indonèsia i costaner amb el mar de Timor i el mar de Savu. El nom complet és República Democràtica de Timor Oriental.

Timoteu pn
Timotius
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Tokelau

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Toulouse

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Tomas
Prenom masculí

Transdnièster /tɾanz.niˈɛs.teɾ/ /tɾənz.niˈɛs.tər/ pn
Transnistria

Trinitat i Tobago pn
Trinidad dan Tobago
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunisia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Turki
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Chad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Ceko
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

UCI /ˈu.si/ acronym
ICU

URSS /ˈurs/ acronym
Uni Soviet

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukraina
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uruguai pn
Uruguay

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Usbekistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

Vanuatu /ba.nuˈa.tu/ /bə.nuˈa.tu/ /va.nuˈa.tu/ /və.nuˈa.tu/ pn
Vanuatu
Arxipèlag i estat oceànic format per diverses illes i illots i que està situat al nord-est de Nova Caledònia, a l'oest de Fiji i al sud de les Illes Salomó. El nom oficial és República de Vanuatu.

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Warsawa

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatikan

Veda /ˈbe.ða/ /ˈbe.ðə/ /ˈve.ða/ /ˈve.ðə/ pn
Weda
Llibre sagrat de la tradició cultural dels hindús, la revelació divina.

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Cinderella

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Venus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Virgo
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
KamusWiki Wikikamus

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Wina

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Wallis i Futuna pn
Wallis dan Futuna

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chili
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Cina Tiongkok China

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Siprus
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Siprus Utarа

Zimbàbue pn
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

Zúric /ˈzu.ɾik/ pn
Zürich

a /a/ /ə/ preposition
banding
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.
di
El temps en què és o s'esdevé alguna cosa.
El terme d'un període de temps.

a bastament /a /ə adv
memadai

a causa de preposition
karena

a dues parets adj
kecelakaan karambol

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
borong
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a la moda /a /ə adj
fesyen

a prop adv
dekat
A poca distància, espacial o temporal.

a vegades adv
kadang

aC acronym
SM

abacallanar-se /a.ba.ka.ʎaˈnaɾ.se/ /ə.bə.kə.ʎə.nərˈsə/ /ə.bə.kə.ʎəˈnaɾ.sə/ /ə.βə.kə.ʎəˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abacallan abacallana abacallanada abacallanades abacallanam abacallanant abacallanar abacallanara abacallanaran abacallanarem abacallanaren abacallanares abacallanareu abacallanaria abacallanarien abacallanaries abacallanarà abacallanaràs abacallanaré abacallanaríem abacallanaríeu abacallanassen abacallanasses abacallanassin abacallanassis abacallanat abacallanats abacallanau abacallanava abacallanaven abacallanaves abacallane abacallanem abacallanen abacallanes abacallanessen abacallanesses abacallanessin abacallanessis abacallaneu abacallani abacallanin abacallanis abacallano abacallanà abacallanàrem abacallanàreu abacallanàs abacallanàssem abacallanàsseu abacallanàssim abacallanàssiu abacallanàvem abacallanàveu abacallanés abacallanéssem abacallanésseu abacallanéssim abacallanéssiu abacallaní bal bal (1) occ sept val v
jadi

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
abaka
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadia /a.baˈði.a/ n fem
biara

abalançar /a.ba.ɫanˈsaɾ/ /a.βa.ɫanˈsa/ /ə.βə.ɫənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abalance abalancem abalancen abalances abalancessen abalancesses abalancessin abalancessis abalanceu abalanci abalancin abalancis abalancés abalancéssem abalancésseu abalancéssim abalancéssiu abalancí abalanç abalança abalançada abalançades abalançam abalançant abalançar abalançara abalançaran abalançarem abalançaren abalançares abalançareu abalançaria abalançarien abalançaries abalançarà abalançaràs abalançaré abalançaríem abalançaríeu abalançassen abalançasses abalançassin abalançassis abalançat abalançats abalançau abalançava abalançaven abalançaves abalanço abalançà abalançàrem abalançàreu abalançàs abalançàssem abalançàsseu abalançàssim abalançàssiu abalançàvem abalançàveu bal bal (1) occ sept val v
keseimbangan
Posar les balances al fi, afinar-les.
memiringkan
(pronominal) Inclinar-se alguna cosa perdent la seva posició natural.
pegas
(pronominal) Escometre a algú o a alguna cosa tirant-se al damunt.

abancalar /a.baŋ.kaˈɫaɾ/ /a.βaŋ.kaˈɫa/ /ə.βəŋ.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abancal abancala abancalada abancalades abancalam abancalant abancalar abancalara abancalaran abancalarem abancalaren abancalares abancalareu abancalaria abancalarien abancalaries abancalarà abancalaràs abancalaré abancalaríem abancalaríeu abancalassen abancalasses abancalassin abancalassis abancalat abancalats abancalau abancalava abancalaven abancalaves abancale abancalem abancalen abancales abancalessen abancalesses abancalessin abancalessis abancaleu abancali abancalin abancalis abancalo abancalà abancalàrem abancalàreu abancalàs abancalàssem abancalàsseu abancalàssim abancalàssiu abancalàvem abancalàveu abancalés abancaléssem abancalésseu abancaléssim abancaléssiu abancalí bal bal (1) occ sept val v
sengked

abanderar /a.ban.deˈɾaɾ/ /a.βan.deˈɾa/ /ə.βən.dəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abander abandera abanderada abanderades abanderam abanderant abanderar abanderara abanderaran abanderarem abanderaren abanderares abanderareu abanderaria abanderarien abanderaries abanderarà abanderaràs abanderaré abanderaríem abanderaríeu abanderassen abanderasses abanderassin abanderassis abanderat abanderats abanderau abanderava abanderaven abanderaves abandere abanderem abanderen abanderes abanderessen abanderesses abanderessin abanderessis abandereu abanderi abanderin abanderis abandero abanderà abanderàrem abanderàreu abanderàs abanderàssem abanderàsseu abanderàssim abanderàssiu abanderàvem abanderàveu abanderés abanderéssem abanderésseu abanderéssim abanderéssiu abanderí alg bal bal (1) occ sept val v
bendera
Proveir de bandera un lloc, una organització, etc.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abandon abandona abandonada abandonades abandonam abandonant abandonar abandonara abandonaran abandonarem abandonaren abandonares abandonareu abandonaria abandonarien abandonaries abandonarà abandonaràs abandonaré abandonaríem abandonaríeu abandonassen abandonasses abandonassin abandonassis abandonat abandonats abandonau abandonava abandonaven abandonaves abandone abandonem abandonen abandones abandonessen abandonesses abandonessin abandonessis abandoneu abandoni abandonin abandonis abandono abandonà abandonàrem abandonàreu abandonàs abandonàssem abandonàsseu abandonàssim abandonàssiu abandonàvem abandonàveu abandonés abandonéssem abandonésseu abandonéssim abandonéssiu abandoní alg bal bal (1) occ sept val v
mengabaikan
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abans /aˈbans/ adv
dahulu

abans-d'ahir /aˌbanz.ðaˈiɾ/ /aˌβanz.ðaˈi/ /əˌβanz.dəˈi/ adv
kemarin dulu

abans-d'ahir l'altre adv
kemarin

abarrotar /a.ba.roˈtaɾ/ /a.βa.roˈta/ /ə.bə.roˈta/ /ə.bə.ruˈta/ /ə.βə.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abarrot abarrota abarrotada abarrotades abarrotam abarrotant abarrotar abarrotara abarrotaran abarrotarem abarrotaren abarrotares abarrotareu abarrotaria abarrotarien abarrotaries abarrotarà abarrotaràs abarrotaré abarrotaríem abarrotaríeu abarrotassen abarrotasses abarrotassin abarrotassis abarrotat abarrotats abarrotau abarrotava abarrotaven abarrotaves abarrote abarrotem abarroten abarrotes abarrotessen abarrotesses abarrotessin abarrotessis abarroteu abarroti abarrotin abarrotis abarroto abarrotà abarrotàrem abarrotàreu abarrotàs abarrotàssem abarrotàsseu abarrotàssim abarrotàssiu abarrotàvem abarrotàveu abarrotés abarrotéssem abarrotésseu abarrotéssim abarrotéssiu abarrotí bal bal (1) occ sept val v
mengasak
Omplir completament, omplir de gom a gom.

abastament /a.bas.taˈment/ /a.βas.taˈmen/ /ə.bəs.təˈmen/ /ə.bəs.təˈment/ n masc
penyediaan

abastar /a.basˈtaɾ/ /a.βasˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abast abasta abastada abastades abastam abastant abastar abastara abastaran abastarem abastaren abastares abastareu abastaria abastarien abastaries abastarà abastaràs abastaré abastaríem abastaríeu abastassen abastasses abastassin abastassis abastat abastats abastau abastava abastaven abastaves abaste abastem abasten abastes abastessen abastesses abastessin abastessis abasteu abasti abastin abastis abasto abastà abastàrem abastàreu abastàs abastàssem abastàsseu abastàssim abastàssiu abastàvem abastàveu abastés abastéssem abastésseu abastéssim abastéssiu abastí alg bal bal (1) occ sept val v
sergap
(transitiu) Haver allò que està en algun lloc alt o distant.

abat /aˈbat/ n masc
kepala biara

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ abat abata abatem abaten abatent abatera abateren abateres abates abatessen abatesses abatessin abatessis abateu abati abatia abatien abaties abatin abatis abato abatran abatre abatrem abatreu abatria abatrien abatries abatrà abatràs abatré abatríem abatríeu abats abatuda abatudes abatut abatuts abaté abatérem abatéreu abatés abatéssem abatésseu abatéssim abatéssiu abatí abatíem abatíeu bal occ sept val v
menumbangkan
Fer caure, tirar a terra.

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
abdomen

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
abduksi

abduir /ab.duˈi/ /ab.duˈiɾ/ /əb.duˈi/ abdueix abdueixen abdueixes abdueixi abdueixin abdueixis abdueixo abduesc abduesqui abduesquin abduesquis abduint abduir abduiran abduirem abduireu abduiria abduirien abduiries abduirà abduiràs abduiré abduiríem abduiríeu abduí abduíem abduíeu abduírem abduíreu abduís abduíssem abduísseu abduíssim abduíssiu abduïa abduïda abduïdes abduïen abduïes abduïguem abduïgueu abduïm abduïra abduïren abduïres abduïsc abduïsca abduïsquen abduïsques abduïssen abduïsses abduïssin abduïssis abduït abduïts abduïu abduïx abduïxen abduïxes abduïxo bal n-occ occ sept val v
menculik
Allunyar un membre o un òrgan del cos del pla medià que divideix el cos en dues parts simètriques.

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
abjad

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
lebah tawon
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellir /a.beˈʎiɾ/ /a.βeˈʎi/ abelleix abelleixen abelleixes abelleixi abelleixin abelleixis abelleixo abellesc abellesqui abellesquin abellesquis abellia abellida abellides abellien abellies abelliguem abelligueu abellim abellint abellir abellira abelliran abellirem abelliren abellires abellireu abelliria abellirien abelliries abellirà abelliràs abelliré abelliríem abelliríeu abellisc abellisca abellisquen abellisques abellissen abellisses abellissin abellissis abellit abellits abelliu abellix abellixen abellixes abellixo abellí abellíem abellíeu abellírem abellíreu abellís abellíssem abellísseu abellíssim abellíssiu bal n-occ occ sept val v
banding
Venir de gust.

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
lebah jantan
Abella mascle.

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abeur abeura abeurada abeurades abeuram abeurant abeurar abeurara abeuraran abeurarem abeuraren abeurares abeurareu abeuraria abeurarien abeuraries abeurarà abeuraràs abeuraré abeuraríem abeuraríeu abeurassen abeurasses abeurassin abeurassis abeurat abeurats abeurau abeurava abeuraven abeuraves abeure abeurem abeuren abeures abeuressen abeuresses abeuressin abeuressis abeureu abeuri abeurin abeuris abeuro abeurà abeuràrem abeuràreu abeuràs abeuràssem abeuràsseu abeuràssim abeuràssiu abeuràvem abeuràveu abeurés abeuréssem abeurésseu abeuréssim abeuréssiu abeurí alg bal bal (1) occ sept val v
beri minum
Donar beure al bestiar.

abismar /a.bizˈmaɾ/ /a.βizˈma/ /ə.βizˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abism abisma abismada abismades abismam abismant abismar abismara abismaran abismarem abismaren abismares abismareu abismaria abismarien abismaries abismarà abismaràs abismaré abismaríem abismaríeu abismassen abismasses abismassin abismassis abismat abismats abismau abismava abismaven abismaves abisme abismem abismen abismes abismessen abismesses abismessin abismessis abismeu abismi abismin abismis abismo abismà abismàrem abismàreu abismàs abismàssem abismàsseu abismàssim abismàssiu abismàvem abismàveu abismés abisméssem abismésseu abisméssim abisméssiu abismí bal bal (1) occ sept val v
musim gugur
Precipitar-se en un abisme, o caure en ell.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
jurang tanpa dasar
Fondària immensa.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
bahasa abkhaz
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablamar /a.bɫaˈmaɾ/ /a.βɫaˈma/ /ə.βɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ablam ablama ablamada ablamades ablamam ablamant ablamar ablamara ablamaran ablamarem ablamaren ablamares ablamareu ablamaria ablamarien ablamaries ablamarà ablamaràs ablamaré ablamaríem ablamaríeu ablamassen ablamasses ablamassin ablamassis ablamat ablamats ablamau ablamava ablamaven ablamaves ablame ablamem ablamen ablames ablamessen ablamesses ablamessin ablamessis ablameu ablami ablamin ablamis ablamo ablamà ablamàrem ablamàreu ablamàs ablamàssem ablamàsseu ablamàssim ablamàssiu ablamàvem ablamàveu ablamés ablaméssem ablamésseu ablaméssim ablaméssiu ablamí bal bal (1) occ sept val v
membakar

ablanir /a.bɫaˈniɾ/ /a.βɫaˈni/ ablaneix ablaneixen ablaneixes ablaneixi ablaneixin ablaneixis ablaneixo ablanesc ablanesqui ablanesquin ablanesquis ablania ablanida ablanides ablanien ablanies ablaniguem ablanigueu ablanim ablanint ablanir ablanira ablaniran ablanirem ablaniren ablanires ablanireu ablaniria ablanirien ablaniries ablanirà ablaniràs ablaniré ablaniríem ablaniríeu ablanisc ablanisca ablanisquen ablanisques ablanissen ablanisses ablanissin ablanissis ablanit ablanits ablaniu ablanix ablanixen ablanixes ablanixo ablaní ablaníem ablaníeu ablanírem ablaníreu ablanís ablaníssem ablanísseu ablaníssim ablaníssiu bal n-occ occ sept val v
melegakan
Mitigar la feresa, la ira o l'enuig d'algú.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
ablativus

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aboc aboca abocada abocades abocam abocant abocar abocara abocaran abocarem abocaren abocares abocareu abocaria abocarien abocaries abocarà abocaràs abocaré abocaríem abocaríeu abocassen abocasses abocassin abocassis abocat abocats abocau abocava abocaven abocaves aboco abocà abocàrem abocàreu abocàs abocàssem abocàsseu abocàssim abocàssiu abocàvem abocàveu aboque aboquem aboquen aboques aboquessen aboquesses aboquessin aboquessis aboqueu aboqui aboquin aboquis aboqués aboquéssem aboquésseu aboquéssim aboquéssiu aboquí alg bal bal (1) occ sept val v
menuangkan
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.
bentur
Girar cap a terra alguna cosa.
membidik
Acostar alguna cosa al lloc on ha d'obrar.
mengumpulkan
(pronominal) Ajuntar-se de cop en algun lloc molta de gent.
sandar
(pronominal) Inclinar-se, tirar-se amb el cos endavant.

abordar /a.boɾˈðaɾ/ /a.βorˈða/ /a.βoɾˈða/ /ə.boɾˈða/ /ə.burˈða/ /ə.βurˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abord aborda abordada abordades abordam abordant abordar abordara abordaran abordarem abordaren abordares abordareu abordaria abordarien abordaries abordarà abordaràs abordaré abordaríem abordaríeu abordassen abordasses abordassin abordassis abordat abordats abordau abordava abordaven abordaves aborde abordem aborden abordes abordessen abordesses abordessin abordessis abordeu abordi abordin abordis abordo abordà abordàrem abordàreu abordàs abordàssem abordàsseu abordàssim abordàssiu abordàvem abordàveu abordés abordéssem abordésseu abordéssim abordéssiu abordí alg bal bal (1) occ sept val v
menghampiri
(nàutica) Arrimar-se una embarcació a una altra, generalment per envestir-se.

abotifarrar-se /a.bo.ti.faˈraɾ.se/ /ə.bo.ti.fəˈraɾ.sə/ /ə.bu.ti.fə.rərˈsə/ /ə.βu.ti.fəˈrar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abotifarr abotifarra abotifarrada abotifarrades abotifarram abotifarrant abotifarrar abotifarrara abotifarraran abotifarrarem abotifarraren abotifarrares abotifarrareu abotifarraria abotifarrarien abotifarraries abotifarrarà abotifarraràs abotifarraré abotifarraríem abotifarraríeu abotifarrassen abotifarrasses abotifarrassin abotifarrassis abotifarrat abotifarrats abotifarrau abotifarrava abotifarraven abotifarraves abotifarre abotifarrem abotifarren abotifarres abotifarressen abotifarresses abotifarressin abotifarressis abotifarreu abotifarri abotifarrin abotifarris abotifarro abotifarrà abotifarràrem abotifarràreu abotifarràs abotifarràssem abotifarràsseu abotifarràssim abotifarràssiu abotifarràvem abotifarràveu abotifarrés abotifarréssem abotifarrésseu abotifarréssim abotifarréssiu abotifarrí bal bal (1) occ sept val v
membengkak

abrandat /a.bɾanˈdat/ /ə.βɾənˈdat/ adj
asyik

abraonar /a.bɾa.oˈnaɾ/ /a.βɾa.oˈna/ /ə.bɾə.oˈna/ /ə.bɾə.uˈna/ /ə.βɾə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abraon abraona abraonada abraonades abraonam abraonant abraonar abraonara abraonaran abraonarem abraonaren abraonares abraonareu abraonaria abraonarien abraonaries abraonarà abraonaràs abraonaré abraonaríem abraonaríeu abraonassen abraonasses abraonassin abraonassis abraonat abraonats abraonau abraonava abraonaven abraonaves abraone abraonem abraonen abraones abraonessen abraonesses abraonessin abraonessis abraoneu abraoni abraonin abraonis abraono abraonà abraonàrem abraonàreu abraonàs abraonàssem abraonàsseu abraonàssim abraonàssiu abraonàvem abraonàveu abraonés abraonéssem abraonésseu abraonéssim abraonéssiu abraoní bal bal (1) occ sept val v
apal
Agafar i estrènyer amb força a algú pels braons.
(pronominal) Agafar-se fortament dos que es barallen.

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
pelukan

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
memeluk mendekap
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreujar /a.bɾewˈd͡ʒaɾ/ /a.βɾewˈd͡ʒa/ /ə.βɾəwˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abreuge abreugem abreugen abreuges abreugessen abreugesses abreugessin abreugessis abreugeu abreugi abreugin abreugis abreugés abreugéssem abreugésseu abreugéssim abreugéssiu abreugí abreuig abreuja abreujada abreujades abreujam abreujant abreujar abreujara abreujaran abreujarem abreujaren abreujares abreujareu abreujaria abreujarien abreujaries abreujarà abreujaràs abreujaré abreujaríem abreujaríeu abreujassen abreujasses abreujassin abreujassis abreujat abreujats abreujau abreujava abreujaven abreujaves abreujo abreujà abreujàrem abreujàreu abreujàs abreujàssem abreujàsseu abreujàssim abreujàssiu abreujàvem abreujàveu bal bal (1) occ sept val v
menyingkat

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
abreviasi

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
singkatan
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
mantel
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abrigar /a.bɾiˈɣaɾ/ /a.βɾiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrig abriga abrigada abrigades abrigam abrigant abrigar abrigara abrigaran abrigarem abrigaren abrigares abrigareu abrigaria abrigarien abrigaries abrigarà abrigaràs abrigaré abrigaríem abrigaríeu abrigassen abrigasses abrigassin abrigassis abrigat abrigats abrigau abrigava abrigaven abrigaves abrigo abrigue abriguem abriguen abrigues abriguessen abriguesses abriguessin abriguessis abrigueu abrigui abriguin abriguis abrigués abriguéssem abriguésseu abriguéssim abriguéssiu abriguí abrigà abrigàrem abrigàreu abrigàs abrigàssem abrigàsseu abrigàssim abrigàssiu abrigàvem abrigàveu alg bal bal (1) occ sept val v
melindungi
Auxiliar, emparar, patrocinar.
menutupi
Cobrir, tapar.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
april April
Quart mes de l'any.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
pembatalan

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrog abroga abrogada abrogades abrogam abrogant abrogar abrogara abrogaran abrogarem abrogaren abrogares abrogareu abrogaria abrogarien abrogaries abrogarà abrogaràs abrogaré abrogaríem abrogaríeu abrogassen abrogasses abrogassin abrogassis abrogat abrogats abrogau abrogava abrogaven abrogaves abrogo abrogue abroguem abroguen abrogues abroguessen abroguesses abroguessin abroguessis abrogueu abrogui abroguin abroguis abrogués abroguéssem abroguésseu abroguéssim abroguéssiu abroguí abrogà abrogàrem abrogàreu abrogàs abrogàssem abrogàsseu abrogàssim abrogàssiu abrogàvem abrogàveu alg bal bal (1) occ sept val v
membatalkan

abrusar /a.bɾuˈzaɾ/ /a.βɾuˈza/ /ə.βɾuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrusa abrusada abrusades abrusam abrusant abrusar abrusara abrusaran abrusarem abrusaren abrusares abrusareu abrusaria abrusarien abrusaries abrusarà abrusaràs abrusaré abrusaríem abrusaríeu abrusassen abrusasses abrusassin abrusassis abrusat abrusats abrusau abrusava abrusaven abrusaves abruse abrusem abrusen abruses abrusessen abrusesses abrusessin abrusessis abruseu abrusi abrusin abrusis abruso abrusà abrusàrem abrusàreu abrusàs abrusàssem abrusàsseu abrusàssim abrusàssiu abrusàvem abrusàveu abrusés abruséssem abrusésseu abruséssim abruséssiu abrusí abrús bal bal (1) occ sept val v
membakar
Escalfar amb excés, com l'ardor del sol a l'estiu.
bakar
(pronominal) Cremar-se, rebre una calor excessiva.

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
absen
Que no està atent a la situació present.

absentar /ap.senˈta/ /ap.senˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. absent absenta absentada absentades absentam absentant absentar absentara absentaran absentarem absentaren absentares absentareu absentaria absentarien absentaries absentarà absentaràs absentaré absentaríem absentaríeu absentassen absentasses absentassin absentassis absentat absentats absentau absentava absentaven absentaves absente absentem absenten absentes absentessen absentesses absentessin absentessis absenteu absenti absentin absentis absento absentà absentàrem absentàreu absentàs absentàssem absentàsseu absentàssim absentàssiu absentàvem absentàveu absentés absentéssem absentésseu absentéssim absentéssiu absentí alg bal bal (1) occ sept val v
absen

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ absoluta adj masc
absolut mutlak

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ absorbeix absorbeixen absorbeixes absorbeixi absorbeixin absorbeixis absorbeixo absorbesc absorbesqui absorbesquin absorbesquis absorbia absorbida absorbides absorbien absorbies absorbiguem absorbigueu absorbim absorbint absorbir absorbira absorbiran absorbirem absorbiren absorbires absorbireu absorbiria absorbirien absorbiries absorbirà absorbiràs absorbiré absorbiríem absorbiríeu absorbisc absorbisca absorbisquen absorbisques absorbissen absorbisses absorbissin absorbissis absorbit absorbits absorbiu absorbix absorbixen absorbixes absorbixo absorbí absorbíem absorbíeu absorbírem absorbíreu absorbís absorbíssem absorbísseu absorbíssim absorbíssiu bal n-occ occ sept val v
serap
Amarar, penetrar dins.

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ abstracta adj masc
abstrak

abstreure /apsˈtɾew.ɾe/ /əpsˈtɾɛw.ɾə/ abstragueren abstragueres abstraguessen abstraguesses abstraguessin abstraguessis abstragué abstraguérem abstraguéreu abstragués abstraguéssem abstraguésseu abstraguéssim abstraguéssiu abstraguí abstraiem abstraient abstraieu abstrauran abstraurem abstraureu abstrauria abstraurien abstrauries abstraurà abstrauràs abstrauré abstrauríem abstrauríeu abstrec abstrega abstreguem abstreguen abstregues abstregueu abstregui abstreguin abstreguis abstreia abstreien abstreies abstreim abstreis abstret abstreta abstretes abstrets abstreu abstreuen abstreure abstreus abstrèiem abstrèieu bal v
mengabstrakkan
Considerar en una cosa un atribut o una propietat sense atendre els altres atributs o propietats que té.

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
ketidakhadiran

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
limpah-ruah

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abusa abusada abusades abusam abusant abusar abusara abusaran abusarem abusaren abusares abusareu abusaria abusarien abusaries abusarà abusaràs abusaré abusaríem abusaríeu abusassen abusasses abusassin abusassis abusat abusats abusau abusava abusaven abusaves abuse abusem abusen abuses abusessen abusesses abusessin abusessis abuseu abusi abusin abusis abuso abusà abusàrem abusàreu abusàs abusàssem abusàsseu abusàssim abusàssiu abusàvem abusàveu abusés abuséssem abusésseu abuséssim abuséssiu abusí abús alg bal bal (1) occ sept val v
menyalahgunakan

abús /aˈbus/ n masc
penyalahgunaan

acabament /a.ka.baˈment/ /a.ka.βaˈmen/ /ə.kə.bəˈmen/ /ə.kə.bəˈment/ n masc
akhir
Part final d'una cosa.
selesai
Part final del procés de fabricació en què es treballen els detalls o l'aspecte de l'objecte.

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acab acaba acabada acabades acabam acabant acabar acabara acabaran acabarem acabaren acabares acabareu acabaria acabarien acabaries acabarà acabaràs acabaré acabaríem acabaríeu acabassen acabasses acabassin acabassis acabat acabats acabau acabava acabaven acabaves acabe acabem acaben acabes acabessen acabesses acabessin acabessis acabeu acabi acabin acabis acabo acabà acabàrem acabàreu acabàs acabàssem acabàsseu acabàssim acabàssiu acabàvem acabàveu acabés acabéssem acabésseu acabéssim acabéssiu acabí alg bal bal (1) occ sept val v
selesai

acabat /a.kaˈbat/ n masc
selesai
Perfeccionament final d'una obra.

acabdillar /a.kab.diˈʎa/ /a.kab.diˈʎaɾ/ /ə.kəb.diˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acabdill acabdilla acabdillada acabdillades acabdillam acabdillant acabdillar acabdillara acabdillaran acabdillarem acabdillaren acabdillares acabdillareu acabdillaria acabdillarien acabdillaries acabdillarà acabdillaràs acabdillaré acabdillaríem acabdillaríeu acabdillassen acabdillasses acabdillassin acabdillassis acabdillat acabdillats acabdillau acabdillava acabdillaven acabdillaves acabdille acabdillem acabdillen acabdilles acabdillessen acabdillesses acabdillessin acabdillessis acabdilleu acabdilli acabdillin acabdillis acabdillo acabdillà acabdillàrem acabdillàreu acabdillàs acabdillàssem acabdillàsseu acabdillàssim acabdillàssiu acabdillàvem acabdillàveu acabdillés acabdilléssem acabdillésseu acabdilléssim acabdilléssiu acabdillí bal bal (1) occ sept val v
bimbing

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
akademi
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
akademik
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
akademik
Membre d'una acadèmia.

acagallonar-se /a.ka.ɣa.ʎoˈnaɾ.se/ /ə.kə.ɣə.ʎoˈnaɾ.sə/ /ə.kə.ɣə.ʎu.nərˈsə/ /ə.kə.ɣə.ʎuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acagallon acagallona acagallonada acagallonades acagallonam acagallonant acagallonar acagallonara acagallonaran acagallonarem acagallonaren acagallonares acagallonareu acagallonaria acagallonarien acagallonaries acagallonarà acagallonaràs acagallonaré acagallonaríem acagallonaríeu acagallonassen acagallonasses acagallonassin acagallonassis acagallonat acagallonats acagallonau acagallonava acagallonaven acagallonaves acagallone acagallonem acagallonen acagallones acagallonessen acagallonesses acagallonessin acagallonessis acagalloneu acagalloni acagallonin acagallonis acagallono acagallonà acagallonàrem acagallonàreu acagallonàs acagallonàssem acagallonàsseu acagallonàssim acagallonàssiu acagallonàvem acagallonàveu acagallonés acagallonéssem acagallonésseu acagallonéssim acagallonéssiu acagalloní bal bal (1) occ sept val v
borang

acalar /a.kaˈɫa/ /a.kaˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acal acala acalada acalades acalam acalant acalar acalaran acalarem acalaren acalares acalareu acalaria acalarien acalaries acalarà acalaràs acalaré acalaríem acalaríeu acalassen acalasses acalassin acalassis acalat acalats acalau acalava acalaven acalaves acalem acalen acales acalessen acalesses acalessin acalessis acaleu acali acalin acalis acalo acalà acalàrem acalàreu acalàs acalàssem acalàsseu acalàssim acalàssiu acalàvem acalàveu acalés acaléssem acalésseu acaléssim acaléssiu acalí bal bal (1) sept v
melirihkan
(balear) Inclinar cap avall una part del cos.

acalorar /a.ka.ɫoˈɾa/ /a.ka.ɫoˈɾaɾ/ /ə.kə.ɫoˈɾa/ /ə.kə.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acalor acalora acalorada acalorades acaloram acalorant acalorar acalorara acaloraran acalorarem acaloraren acalorares acalorareu acaloraria acalorarien acaloraries acalorarà acaloraràs acaloraré acaloraríem acaloraríeu acalorassen acalorasses acalorassin acalorassis acalorat acalorats acalorau acalorava acaloraven acaloraves acalore acalorem acaloren acalores acaloressen acaloresses acaloressin acaloressis acaloreu acalori acalorin acaloris acaloro acalorà acaloràrem acaloràreu acaloràs acaloràssem acaloràsseu acaloràssim acaloràssiu acaloràvem acaloràveu acalorés acaloréssem acalorésseu acaloréssim acaloréssiu acalorí bal bal (1) occ sept val v
panas
Fer o donar calor.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acamp acampa acampada acampades acampam acampant acampar acampara acamparan acamparem acamparen acampares acampareu acamparia acamparien acamparies acamparà acamparàs acamparé acamparíem acamparíeu acampassen acampasses acampassin acampassis acampat acampats acampau acampava acampaven acampaves acampe acampem acampen acampes acampessen acampesses acampessin acampessis acampeu acampi acampin acampis acampo acampà acampàrem acampàreu acampàs acampàssem acampàsseu acampàssim acampàssiu acampàvem acampàveu acampés acampéssem acampésseu acampéssim acampéssiu acampí alg bal bal (1) occ sept val v
kamp

acanar /a.kaˈna/ /a.kaˈnaɾ/ /ə.kəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acan acana acanada acanades acanam acanant acanar acanara acanaran acanarem acanaren acanares acanareu acanaria acanarien acanaries acanarà acanaràs acanaré acanaríem acanaríeu acanassen acanasses acanassin acanassis acanat acanats acanau acanava acanaven acanaves acane acanem acanen acanes acanessen acanesses acanessin acanessis acaneu acani acanin acanis acano acanà acanàrem acanàreu acanàs acanàssem acanàsseu acanàssim acanàssiu acanàvem acanàveu acanés acanéssem acanésseu acanéssim acanéssiu acaní bal bal (1) occ sept val v
ukur

acantonar /a.kan.toˈna/ /a.kan.toˈnaɾ/ /ə.kən.toˈna/ /ə.kən.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acanton acantona acantonada acantonades acantonam acantonant acantonar acantonara acantonaran acantonarem acantonaren acantonares acantonareu acantonaria acantonarien acantonaries acantonarà acantonaràs acantonaré acantonaríem acantonaríeu acantonassen acantonasses acantonassin acantonassis acantonat acantonats acantonau acantonava acantonaven acantonaves acantone acantonem acantonen acantones acantonessen acantonesses acantonessin acantonessis acantoneu acantoni acantonin acantonis acantono acantonà acantonàrem acantonàreu acantonàs acantonàssem acantonàsseu acantonàssim acantonàssiu acantonàvem acantonàveu acantonés acantonéssem acantonésseu acantonéssim acantonéssiu acantoní bal bal (1) occ sept val v
setali

acarar /a.kaˈɾa/ /a.kaˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acar acara acarada acarades acaram acarant acarar acarara acararan acararem acararen acarares acarareu acararia acararien acararies acararà acararàs acararé acararíem acararíeu acarassen acarasses acarassin acarassis acarat acarats acarau acarava acaraven acaraves acare acarem acaren acares acaressen acaresses acaressin acaressis acareu acari acarin acaris acaro acarà acaràrem acaràreu acaràs acaràssem acaràsseu acaràssim acaràssiu acaràvem acaràveu acarés acaréssem acarésseu acaréssim acaréssiu acarí bal bal (1) occ sept val v
bandingkan
Confrontar una cosa amb una altra.

acarcanyar-se /a.kaɾ.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kər.kə.ɲərˈsə/ /ə.kəɾ.kəˈɲaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acarcanya acarcanyada acarcanyades acarcanyant acarcanyar acarcanyara acarcanyaran acarcanyarem acarcanyaren acarcanyares acarcanyareu acarcanyaria acarcanyarien acarcanyaries acarcanyarà acarcanyaràs acarcanyaré acarcanyaríem acarcanyaríeu acarcanyassen acarcanyasses acarcanyat acarcanyats acarcanyava acarcanyaven acarcanyaves acarcanye acarcanyem acarcanyen acarcanyes acarcanyessen acarcanyesses acarcanyessin acarcanyessis acarcanyeu acarcanyi acarcanyin acarcanyis acarcanyo acarcanyà acarcanyàrem acarcanyàreu acarcanyàssem acarcanyàsseu acarcanyàvem acarcanyàveu acarcanyés acarcanyéssem acarcanyésseu acarcanyéssim acarcanyéssiu acarcanyí occ sept val val (1) v
minum

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
elus
Fer carícies, tractar amb afecte.

acaronar /a.ka.ɾoˈna/ /a.ka.ɾoˈnaɾ/ /ə.kə.ɾoˈna/ /ə.kə.ɾuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaron acarona acaronada acaronades acaronam acaronant acaronar acaronara acaronaran acaronarem acaronaren acaronares acaronareu acaronaria acaronarien acaronaries acaronarà acaronaràs acaronaré acaronaríem acaronaríeu acaronassen acaronasses acaronassin acaronassis acaronat acaronats acaronau acaronava acaronaven acaronaves acarone acaronem acaronen acarones acaronessen acaronesses acaronessin acaronessis acaroneu acaroni acaronin acaronis acarono acaronà acaronàrem acaronàreu acaronàs acaronàssem acaronàsseu acaronàssim acaronàssiu acaronàvem acaronàveu acaronés acaronéssem acaronésseu acaronéssim acaronéssiu acaroní bal bal (1) occ sept val v
memeluk
Apropar la cara amorosament.

acatar /a.kaˈta/ /a.kaˈtaɾ/ /ə.kəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acat acata acatada acatades acatam acatant acatar acatara acataran acatarem acataren acatares acatareu acataria acatarien acataries acatarà acataràs acataré acataríem acataríeu acatassen acatasses acatassin acatassis acatat acatats acatau acatava acataven acataves acate acatem acaten acates acatessen acatesses acatessin acatessis acateu acati acatin acatis acato acatà acatàrem acatàreu acatàs acatàssem acatàsseu acatàssim acatàssiu acatàvem acatàveu acatés acatéssem acatésseu acatéssim acatéssiu acatí alg bal bal (1) occ sept val v
hormat

acaçar /a.kaˈsa/ /a.kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acace acacem acacen acaces acacessen acacesses acacessin acacessis acaceu acaci acacin acacis acacés acacéssem acacésseu acacéssim acacéssiu acací acaç acaça acaçada acaçades acaçam acaçant acaçar acaçara acaçaran acaçarem acaçaren acaçares acaçareu acaçaria acaçarien acaçaries acaçarà acaçaràs acaçaré acaçaríem acaçaríeu acaçassen acaçasses acaçassin acaçassis acaçat acaçats acaçau acaçava acaçaven acaçaves acaço acaçà acaçàrem acaçàreu acaçàs acaçàssem acaçàsseu acaçàssim acaçàssiu acaçàvem acaçàveu bal bal (1) occ sept val v
mengikuti

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ accedeix accedeixen accedeixes accedeixi accedeixin accedeixis accedeixo accedesc accedesqui accedesquin accedesquis accedia accedida accedides accedien accedies accediguem accedigueu accedim accedint accedir accedira accediran accedirem accediren accedires accedireu accediria accedirien accediries accedirà accediràs accediré accediríem accediríeu accedisc accedisca accedisquen accedisques accedissen accedisses accedissin accedissis accedit accedits accediu accedix accedixen accedixes accedixo accedí accedíem accedíeu accedírem accedíreu accedís accedíssem accedísseu accedíssim accedíssiu bal n-occ occ sept val v
akses
Tenir accés a un lloc, una situació.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
akselerasi
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acceler accelera accelerada accelerades acceleram accelerant accelerar accelerara acceleraran accelerarem acceleraren accelerares accelerareu acceleraria accelerarien acceleraries accelerarà acceleraràs acceleraré acceleraríem acceleraríeu accelerassen accelerasses accelerassin accelerassis accelerat accelerats accelerau accelerava acceleraven acceleraves accelere accelerem acceleren acceleres acceleressen acceleresses acceleressin acceleressis accelereu acceleri accelerin acceleris accelero accelerà acceleràrem acceleràreu acceleràs acceleràssem acceleràsseu acceleràssim acceleràssiu acceleràvem acceleràveu accelerés acceleréssem accelerésseu acceleréssim acceleréssiu accelerí alg bal bal (1) occ sept val v
cepat
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
aksen
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accentua accentuada accentuades accentuam accentuant accentuar accentuara accentuaran accentuarem accentuaren accentuares accentuareu accentuaria accentuarien accentuaries accentuarà accentuaràs accentuaré accentuaríem accentuaríeu accentuassen accentuasses accentuassin accentuassis accentuat accentuats accentuau accentuava accentuaven accentuaves accentue accentuem accentuen accentues accentuessen accentuesses accentuessin accentuessis accentueu accentuo accentuu accentuà accentuàrem accentuàreu accentuàs accentuàssem accentuàsseu accentuàssim accentuàssiu accentuàvem accentuàveu accentués accentuéssem accentuésseu accentuéssim accentuéssiu accentuí accentuï accentuïn accentuïs alg bal bal (1) occ sept val v
aksen
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ n fem
penerimaan

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accept accepta acceptada acceptades acceptam acceptant acceptar acceptara acceptaran acceptarem acceptaren acceptares acceptareu acceptaria acceptarien acceptaries acceptarà acceptaràs acceptaré acceptaríem acceptaríeu acceptassen acceptasses acceptassin acceptassis acceptat acceptats acceptau acceptava acceptaven acceptaves accepte acceptem accepten acceptes acceptessen acceptesses acceptessin acceptessis accepteu accepti acceptin acceptis accepto acceptà acceptàrem acceptàreu acceptàs acceptàssem acceptàsseu acceptàssim acceptàssiu acceptàvem acceptàveu acceptés acceptéssem acceptésseu acceptéssim acceptéssiu acceptí alg bal bal (1) occ sept val v
menerima
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessió n fem
akresi

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
kecelakaan
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
secara kebetulan

accidentar /ak.si.ðenˈta/ /ak.si.ðenˈtaɾ/ /ək.si.ðənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accident accidenta accidentada accidentades accidentam accidentant accidentar accidentara accidentaran accidentarem accidentaren accidentares accidentareu accidentaria accidentarien accidentaries accidentarà accidentaràs accidentaré accidentaríem accidentaríeu accidentassen accidentasses accidentassin accidentassis accidentat accidentats accidentau accidentava accidentaven accidentaves accidente accidentem accidenten accidentes accidentessen accidentesses accidentessin accidentessis accidenteu accidenti accidentin accidentis accidento accidentà accidentàrem accidentàreu accidentàs accidentàssem accidentàsseu accidentàssim accidentàssiu accidentàvem accidentàveu accidentés accidentéssem accidentésseu accidentéssim accidentéssiu accidentí bal bal (1) occ sept val v
kebetulan
(pronominal) Ser escomès d'un accident.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
aksi
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
saham
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acció de joc n fem
naskah drama

accés /akˈses/ n masc
akses
Zona que permet entrar a un lloc.
Possibilitat que una persona pugui relacionar-se amb un entorn, un objecte, un material, una activitat o un procés amb finalitats de participació, d'aprenentatge o de progrés personal.

accídia /akˈsi.ði.a/ n fem
kemalasan
Peresa, mandra, aversió al treball o a l'esforç.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
baja

acerar /a.seˈɾa/ /a.seˈɾaɾ/ /ə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acer acera acerada acerades aceram acerant acerar acerara aceraran acerarem aceraren acerares acerareu aceraria acerarien aceraries acerarà aceraràs aceraré aceraríem aceraríeu acerassen acerasses acerassin acerassis acerat acerats acerau acerava aceraven aceraves acere acerem aceren aceres aceressen aceresses aceressin aceressis acereu aceri acerin aceris acero acerà aceràrem aceràreu aceràs aceràssem aceràsseu aceràssim aceràssiu aceràvem aceràveu acerés aceréssem acerésseu aceréssim aceréssiu acerí alg bal bal (1) occ sept val v
baja
Posar acer a la punta i al tall dels instruments de ferro que serveixen per a tallar.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
keasaman

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidific acidifica acidificada acidificades acidificam acidificant acidificar acidificara acidificaran acidificarem acidificaren acidificares acidificareu acidificaria acidificarien acidificaries acidificarà acidificaràs acidificaré acidificaríem acidificaríeu acidificassen acidificasses acidificassin acidificassis acidificat acidificats acidificau acidificava acidificaven acidificaves acidifico acidificà acidificàrem acidificàreu acidificàs acidificàssem acidificàsseu acidificàssim acidificàssiu acidificàvem acidificàveu acidifique acidifiquem acidifiquen acidifiques acidifiquessen acidifiquesses acidifiquessin acidifiquessis acidifiqueu acidifiqui acidifiquin acidifiquis acidifiqués acidifiquéssem acidifiquésseu acidifiquéssim acidifiquéssiu acidifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
mengasami

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
asidosis

aciençar /a.si.enˈsa/ /a.si.enˈsaɾ/ /ə.si.ənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acience aciencem aciencen aciences aciencessen aciencesses aciencessin aciencessis acienceu acienci aciencin aciencis aciencés aciencéssem aciencésseu aciencéssim aciencéssiu aciencí acienç aciença aciençada aciençades aciençam aciençant aciençar aciençara aciençaran aciençarem aciençaren aciençares aciençareu aciençaria aciençarien aciençaries aciençarà aciençaràs aciençaré aciençaríem aciençaríeu aciençassen aciençasses aciençassin aciençassis aciençat aciençats aciençau aciençava aciençaven aciençaves acienço aciençà aciençàrem aciençàreu aciençàs aciençàssem aciençàsseu aciençàssim aciençàssiu aciençàvem aciençàveu bal bal (1) occ sept val v
ajar

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ aclareix aclareixen aclareixes aclareixi aclareixin aclareixis aclareixo aclaresc aclaresqui aclaresquin aclaresquis aclaria aclarida aclarides aclarien aclaries aclariguem aclarigueu aclarim aclarint aclarir aclarira aclariran aclarirem aclariren aclarires aclarireu aclariria aclaririen aclariries aclarirà aclariràs aclariré aclariríem aclariríeu aclarisc aclarisca aclarisquen aclarisques aclarissen aclarisses aclarissin aclarissis aclarit aclarits aclariu aclarix aclarixen aclarixes aclarixo aclarí aclaríem aclaríeu aclarírem aclaríreu aclarís aclaríssem aclarísseu aclaríssim aclaríssiu bal n-occ occ sept val v
bening
Treure el que ofusca la claredat o transparència d'alguna cosa, donar claror.

aclofar /a.kɫoˈfa/ /a.kɫoˈfaɾ/ /ə.kɫoˈfa/ /ə.kɫuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclof aclofa aclofada aclofades aclofam aclofant aclofar aclofara aclofaran aclofarem aclofaren aclofares aclofareu aclofaria aclofarien aclofaries aclofarà aclofaràs aclofaré aclofaríem aclofaríeu aclofassen aclofasses aclofassin aclofassis aclofat aclofats aclofau aclofava aclofaven aclofaves aclofe aclofem aclofen aclofes aclofessen aclofesses aclofessin aclofessis aclofeu aclofi aclofin aclofis aclofo aclofà aclofàrem aclofàreu aclofàs aclofàssem aclofàsseu aclofàssim aclofàssiu aclofàvem aclofàveu aclofés acloféssem aclofésseu acloféssim acloféssiu aclofí bal bal (1) occ sept val v
jongkok
(pronominal) Deixar-se anar de cul a terra fins a asseure's.

aclotar /a.kɫoˈta/ /a.kɫoˈtaɾ/ /ə.kɫoˈta/ /ə.kɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclot aclota aclotada aclotades aclotam aclotant aclotar aclotara aclotaran aclotarem aclotaren aclotares aclotareu aclotaria aclotarien aclotaries aclotarà aclotaràs aclotaré aclotaríem aclotaríeu aclotassen aclotasses aclotassin aclotassis aclotat aclotats aclotau aclotava aclotaven aclotaves aclote aclotem acloten aclotes aclotessen aclotesses aclotessin aclotessis acloteu acloti aclotin aclotis acloto aclotà aclotàrem aclotàreu aclotàs aclotàssem aclotàsseu aclotàssim aclotàssiu aclotàvem aclotàveu aclotés aclotéssem aclotésseu aclotéssim aclotéssiu aclotí bal bal (1) occ sept val v
gali

aclucar /a.kɫuˈka/ /a.kɫuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acluc acluca aclucada aclucades aclucam aclucant aclucar aclucara aclucaran aclucarem aclucaren aclucares aclucareu aclucaria aclucarien aclucaries aclucarà aclucaràs aclucaré aclucaríem aclucaríeu aclucassen aclucasses aclucassin aclucassis aclucat aclucats aclucau aclucava aclucaven aclucaves acluco aclucà aclucàrem aclucàreu aclucàs aclucàssem aclucàsseu aclucàssim aclucàssiu aclucàvem aclucàveu acluque acluquem acluquen acluques acluquessen acluquesses acluquessin acluquessis acluqueu acluqui acluquin acluquis acluqués acluquéssem acluquésseu acluquéssim acluquéssiu acluquí alg bal bal (1) occ sept val v
dekat
Tancar els ulls.

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
jerawat

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
jerawat

acolliment /a.ko.ʎiˈmen/ /a.ko.ʎiˈment/ /ə.ko.ʎiˈment/ /ə.ku.jiˈmen/ /ə.ku.ʎiˈmen/ n masc
rumah

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ acollia acollida acollides acollien acollies acolliguem acolligueu acollim acollint acollir acollira acolliran acollirem acolliren acollires acollireu acolliria acollirien acolliries acollirà acolliràs acolliré acolliríem acolliríeu acollissen acollisses acollissin acollissis acollit acollits acolliu acollí acollíem acollíeu acollírem acollíreu acollís acollíssem acollísseu acollíssim acollíssiu acull aculla acullen aculles aculli acullin acullis acullo aculls alg bal occ sept val v
menerima
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acoltellar /a.koɫ.teˈʎa/ /a.koɫ.teˈʎaɾ/ /ə.koɫ.təˈʎa/ /ə.kuɫ.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acoltell acoltella acoltellada acoltellades acoltellam acoltellant acoltellar acoltellara acoltellaran acoltellarem acoltellaren acoltellares acoltellareu acoltellaria acoltellarien acoltellaries acoltellarà acoltellaràs acoltellaré acoltellaríem acoltellaríeu acoltellassen acoltellasses acoltellassin acoltellassis acoltellat acoltellats acoltellau acoltellava acoltellaven acoltellaves acoltelle acoltellem acoltellen acoltelles acoltellessen acoltellesses acoltellessin acoltellessis acoltelleu acoltelli acoltellin acoltellis acoltello acoltellà acoltellàrem acoltellàreu acoltellàs acoltellàssem acoltellàsseu acoltellàssim acoltellàssiu acoltellàvem acoltellàveu acoltellés acoltelléssem acoltellésseu acoltelléssim acoltelléssiu acoltellí bal bal (1) occ sept val v
pisau

acomboiar /a.kom.boˈja/ /a.kom.boˈjaɾ/ /ə.kom.boˈja/ /ə.kum.buˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomboi acomboia acomboiada acomboiades acomboiam acomboiant acomboiar acomboiara acomboiaran acomboiarem acomboiaren acomboiares acomboiareu acomboiaria acomboiarien acomboiaries acomboiarà acomboiaràs acomboiaré acomboiaríem acomboiaríeu acomboiassen acomboiasses acomboiassin acomboiassis acomboiat acomboiats acomboiau acomboiava acomboiaven acomboiaves acomboie acomboiem acomboien acomboies acomboiessen acomboiesses acomboiessin acomboiessis acomboieu acomboio acomboià acomboiàrem acomboiàreu acomboiàs acomboiàssem acomboiàsseu acomboiàssim acomboiàssiu acomboiàvem acomboiàveu acomboiés acomboiéssem acomboiésseu acomboiéssim acomboiéssiu acomboí acomboï acomboïn acomboïs bal bal (1) occ sept val v
iring-iringan

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomiad acomiada acomiadada acomiadades acomiadam acomiadant acomiadar acomiadara acomiadaran acomiadarem acomiadaren acomiadares acomiadareu acomiadaria acomiadarien acomiadaries acomiadarà acomiadaràs acomiadaré acomiadaríem acomiadaríeu acomiadassen acomiadasses acomiadassin acomiadassis acomiadat acomiadats acomiadau acomiadava acomiadaven acomiadaves acomiade acomiadem acomiaden acomiades acomiadessen acomiadesses acomiadessin acomiadessis acomiadeu acomiadi acomiadin acomiadis acomiado acomiadà acomiadàrem acomiadàreu acomiadàs acomiadàssem acomiadàsseu acomiadàssim acomiadàssiu acomiadàvem acomiadàveu acomiadés acomiadéssem acomiadésseu acomiadéssim acomiadéssiu acomiadí bal bal (1) occ sept val v
pecat
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
akomodasi
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodador /a.ko.mo.ðaˈðo/ /a.ko.mo.ðaˈðoɾ/ /ə.ko.mo.ðəˈðo/ /ə.ku.mu.ðəˈðo/ n masc
juru sita
Persona, en un teatre o en una sala de cinema, encarregada d'ajudar a trobar a cada espectador el seu seient.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomod acomoda acomodada acomodades acomodam acomodant acomodar acomodara acomodaran acomodarem acomodaren acomodares acomodareu acomodaria acomodarien acomodaries acomodarà acomodaràs acomodaré acomodaríem acomodaríeu acomodassen acomodasses acomodassin acomodassis acomodat acomodats acomodau acomodava acomodaven acomodaves acomode acomodem acomoden acomodes acomodessen acomodesses acomodessin acomodessis acomodeu acomodi acomodin acomodis acomodo acomodà acomodàrem acomodàreu acomodàs acomodàssem acomodàsseu acomodàssim acomodàssiu acomodàvem acomodàveu acomodés acomodéssem acomodésseu acomodéssim acomodéssiu acomodí alg bal bal (1) occ sept val v
memasang
Col·locar, donar ocupació.

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ n masc
lauk-pauk
(esports de pilota) Acció de prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
(bàdminton) Falta consistent a retenir el volant sobre la raqueta durant l'execució d'un cop.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acompany acompanya acompanyada acompanyades acompanyam acompanyant acompanyar acompanyara acompanyaran acompanyarem acompanyaren acompanyares acompanyareu acompanyaria acompanyarien acompanyaries acompanyarà acompanyaràs acompanyaré acompanyaríem acompanyaríeu acompanyassen acompanyasses acompanyassin acompanyassis acompanyat acompanyats acompanyau acompanyava acompanyaven acompanyaves acompanye acompanyem acompanyen acompanyes acompanyessen acompanyesses acompanyessin acompanyessis acompanyeu acompanyi acompanyin acompanyis acompanyo acompanyà acompanyàrem acompanyàreu acompanyàs acompanyàssem acompanyàsseu acompanyàssim acompanyàssiu acompanyàvem acompanyàveu acompanyés acompanyéssem acompanyésseu acompanyéssim acompanyéssiu acompanyí alg bal bal (1) occ sept val v
antar
Anar en companyia d'una o moltes persones.
(esports de pilota) Prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
arak
Escortar.
mempersatukan
Agregar una cosa a una altra.

acomplexar /a.kom.pɫekˈsa/ /a.kom.pɫekˈsaɾ/ /ə.kom.pɫəkˈsa/ /ə.kum.pɫəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomplex acomplexa acomplexada acomplexades acomplexam acomplexant acomplexar acomplexara acomplexaran acomplexarem acomplexaren acomplexares acomplexareu acomplexaria acomplexarien acomplexaries acomplexarà acomplexaràs acomplexaré acomplexaríem acomplexaríeu acomplexassen acomplexasses acomplexassin acomplexassis acomplexat acomplexats acomplexau acomplexava acomplexaven acomplexaves acomplexe acomplexem acomplexen acomplexes acomplexessen acomplexesses acomplexessin acomplexessis acomplexeu acomplexi acomplexin acomplexis acomplexo acomplexà acomplexàrem acomplexàreu acomplexàs acomplexàssem acomplexàsseu acomplexàssim acomplexàssiu acomplexàvem acomplexàveu acomplexés acomplexéssem acomplexésseu acomplexéssim acomplexéssiu acomplexí bal bal (1) occ sept val v
pelik

acomplir /a.komˈpɫi/ /a.komˈpɫiɾ/ /ə.komˈpɫi/ /ə.kumˈpɫi/ acompleix acompleixen acompleixes acompleixi acompleixin acompleixis acompleixo acomplert acomplerta acomplertes acomplerts acomplesc acomplesqui acomplesquin acomplesquis acomplia acomplida acomplides acomplien acomplies acompliguem acompligueu acomplim acomplint acomplir acomplira acompliran acomplirem acompliren acomplires acomplireu acompliria acomplirien acompliries acomplirà acompliràs acompliré acompliríem acompliríeu acomplisc acomplisca acomplisquen acomplisques acomplissen acomplisses acomplissin acomplissis acomplit acomplits acompliu acomplix acomplixen acomplixes acomplixo acomplí acomplíem acomplíeu acomplírem acomplíreu acomplís acomplíssem acomplísseu acomplíssim acomplíssiu alg bal n-occ occ sept val v
menunaikan
Dur a terme, esdevenir-se.

aconductar /a.kon.dukˈta/ /a.kon.dukˈtaɾ/ /ə.kon.dukˈta/ /ə.kun.dukˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconduct aconducta aconductada aconductades aconductam aconductant aconductar aconductara aconductaran aconductarem aconductaren aconductares aconductareu aconductaria aconductarien aconductaries aconductarà aconductaràs aconductaré aconductaríem aconductaríeu aconductassen aconductasses aconductassin aconductassis aconductat aconductats aconductau aconductava aconductaven aconductaves aconducte aconductem aconducten aconductes aconductessen aconductesses aconductessin aconductessis aconducteu aconducti aconductin aconductis aconducto aconductà aconductàrem aconductàreu aconductàs aconductàssem aconductàsseu aconductàssim aconductàssiu aconductàvem aconductàveu aconductés aconductéssem aconductésseu aconductéssim aconductéssiu aconductí bal bal (1) occ sept val v
mengabulkan

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconsell aconsella aconsellada aconsellades aconsellam aconsellant aconsellar aconsellara aconsellaran aconsellarem aconsellaren aconsellares aconsellareu aconsellaria aconsellarien aconsellaries aconsellarà aconsellaràs aconsellaré aconsellaríem aconsellaríeu aconsellassen aconsellasses aconsellassin aconsellassis aconsellat aconsellats aconsellau aconsellava aconsellaven aconsellaves aconselle aconsellem aconsellen aconselles aconsellessen aconsellesses aconsellessin aconsellessis aconselleu aconselli aconsellin aconsellis aconsello aconsellà aconsellàrem aconsellàreu aconsellàs aconsellàssem aconsellàsseu aconsellàssim aconsellàssiu aconsellàvem aconsellàveu aconsellés aconselléssem aconsellésseu aconselléssim aconselléssiu aconsellí alg bal bal (1) occ sept val v
menasihati

acorar /a.koˈɾa/ /a.koˈɾaɾ/ /ə.koˈɾa/ /ə.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acor acora acorada acorades acoram acorant acorar acorara acoraran acorarem acoraren acorares acorareu acoraria acorarien acoraries acorarà acoraràs acoraré acoraríem acoraríeu acorassen acorasses acorassin acorassis acorat acorats acorau acorava acoraven acoraves acore acorem acoren acores acoressen acoresses acoressin acoressis acoreu acori acorin acoris acoro acorà acoràrem acoràreu acoràs acoràssem acoràsseu acoràssim acoràssiu acoràvem acoràveu acorés acoréssem acorésseu acoréssim acoréssiu acorí alg bal bal (1) occ sept val v
membunuh
Matar amb una ferida al cor.

acord /aˈkɔɾt/ n masc
perjanjian
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
akor
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acord acorda acordada acordades acordam acordant acordar acordara acordaran acordarem acordaren acordares acordareu acordaria acordarien acordaries acordarà acordaràs acordaré acordaríem acordaríeu acordassen acordasses acordassin acordassis acordat acordats acordau acordava acordaven acordaves acorde acordem acorden acordes acordessen acordesses acordessin acordessis acordeu acordi acordin acordis acordo acordà acordàrem acordàreu acordàs acordàssem acordàsseu acordàssim acordàssiu acordàvem acordàveu acordés acordéssem acordésseu acordéssim acordéssiu acordí alg bal bal (1) occ sept val v
mengabulkan
(música) Avenir els instruments o veus per a formar harmonia.
berjanji
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
akordeon

acordonar /a.kor.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈnaɾ/ /ə.koɾ.ðoˈna/ /ə.kur.duˈna/ /ə.kur.ðuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acordon acordona acordonada acordonades acordonam acordonant acordonar acordonara acordonaran acordonarem acordonaren acordonares acordonareu acordonaria acordonarien acordonaries acordonarà acordonaràs acordonaré acordonaríem acordonaríeu acordonassen acordonasses acordonassin acordonassis acordonat acordonats acordonau acordonava acordonaven acordonaves acordone acordonem acordonen acordones acordonessen acordonesses acordonessin acordonessis acordoneu acordoni acordonin acordonis acordono acordonà acordonàrem acordonàreu acordonàs acordonàssem acordonàsseu acordonàssim acordonàssiu acordonàvem acordonàveu acordonés acordonéssem acordonésseu acordonéssim acordonéssiu acordoní alg bal bal (1) occ sept val v
pabrik
(numismàtica) Imprimir un petit cordó en el cantell de les monedes.

acorriolar-se /a.ko.ri.oˈɫaɾ.se/ /ə.ku.ri.u.ɫəɾˈsə/ /ə.ku.ri.uˈɫar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acorriol acorriola acorriolada acorriolades acorriolam acorriolant acorriolar acorriolara acorriolaran acorriolarem acorriolaren acorriolares acorriolareu acorriolaria acorriolarien acorriolaries acorriolarà acorriolaràs acorriolaré acorriolaríem acorriolaríeu acorriolassen acorriolasses acorriolassin acorriolassis acorriolat acorriolats acorriolau acorriolava acorriolaven acorriolaves acorriole acorriolem acorriolen acorrioles acorriolessen acorriolesses acorriolessin acorriolessis acorrioleu acorrioli acorriolin acorriolis acorriolo acorriolà acorriolàrem acorriolàreu acorriolàs acorriolàssem acorriolàsseu acorriolàssim acorriolàssiu acorriolàvem acorriolàveu acorriolés acorrioléssem acorriolésseu acorrioléssim acorrioléssiu acorriolí bal bal (1) occ sept val v
jalan

acorruar /a.ko.ruˈa/ /a.ko.ruˈaɾ/ /ə.ko.ruˈa/ /ə.ku.ruˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acorrua acorruada acorruades acorruam acorruant acorruar acorruara acorruaran acorruarem acorruaren acorruares acorruareu acorruaria acorruarien acorruaries acorruarà acorruaràs acorruaré acorruaríem acorruaríeu acorruassen acorruasses acorruassin acorruassis acorruat acorruats acorruau acorruava acorruaven acorruaves acorrue acorruem acorruen acorrues acorruessen acorruesses acorruessin acorruessis acorrueu acorruo acorruu acorruà acorruàrem acorruàreu acorruàs acorruàssem acorruàsseu acorruàssim acorruàssiu acorruàvem acorruàveu acorrués acorruéssem acorruésseu acorruéssim acorruéssiu acorruí acorruï acorruïn acorruïs bal bal (1) occ sept val v
berbaris

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acostum acostuma acostumada acostumades acostumam acostumant acostumar acostumara acostumaran acostumarem acostumaren acostumares acostumareu acostumaria acostumarien acostumaries acostumarà acostumaràs acostumaré acostumaríem acostumaríeu acostumassen acostumasses acostumassin acostumassis acostumat acostumats acostumau acostumava acostumaven acostumaves acostume acostumem acostumen acostumes acostumessen acostumesses acostumessin acostumessis acostumeu acostumi acostumin acostumis acostumo acostumà acostumàrem acostumàreu acostumàs acostumàssem acostumàsseu acostumàssim acostumàssiu acostumàvem acostumàveu acostumés acostuméssem acostumésseu acostuméssim acostuméssiu acostumí alg bal bal (1) occ sept val v
adat kebiasan
Tenir de costum.

acotació /a.ko.ta.siˈo/ /ə.ku.tə.siˈo/ n fem
anotasi

acotar /a.koˈta/ /a.koˈtaɾ/ /ə.koˈta/ /ə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acot acota acotada acotades acotam acotant acotar acotara acotaran acotarem acotaren acotares acotareu acotaria acotarien acotaries acotarà acotaràs acotaré acotaríem acotaríeu acotassen acotasses acotassin acotassis acotat acotats acotau acotava acotaven acotaves acote acotem acoten acotes acotessen acotesses acotessin acotessis acoteu acoti acotin acotis acoto acotà acotàrem acotàreu acotàs acotàssem acotàsseu acotàssim acotàssiu acotàvem acotàveu acotés acotéssem acotésseu acotéssim acotéssiu acotí alg bal bal (1) occ sept val v
busur
(pronominal) Inclinar la part superior del cos envers terra.
(eivissenc) Forma alternativa de cotar.

acotiar /a.ko.tiˈa/ /a.ko.tiˈaɾ/ /ə.ko.tiˈa/ /ə.ku.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acotia acotiada acotiades acotiam acotiant acotiar acotiara acotiaran acotiarem acotiaren acotiares acotiareu acotiaria acotiarien acotiaries acotiarà acotiaràs acotiaré acotiaríem acotiaríeu acotiassen acotiasses acotiassin acotiassis acotiat acotiats acotiau acotiava acotiaven acotiaves acotie acotiem acotien acoties acotiessen acotiesses acotiessin acotiessis acotieu acotii acotio acotià acotiàrem acotiàreu acotiàs acotiàssem acotiàsseu acotiàssim acotiàssiu acotiàvem acotiàveu acotiés acotiéssem acotiésseu acotiéssim acotiéssiu acotií acotiï acotiïn acotiïs bal bal (1) occ sept val v
awat

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
ekar

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
akresi
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
akreditasi

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
akrofobia

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
akrolek

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
akromegali

acromi /aˈkɾɔ.mi/ /əˈkɾɔ.mi/ n masc
akromion

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
akronim
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.
portmanteau
Mot format amb segments d'altres mots per afèresi o apòcope.

acta /ˈak.ta/ n fem
catatan rapat

acte /ˈak.te/ n masc
babak
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.
seremoni
Esdeveniment públic.

actini /əkˈti.ni/ n masc
aktinium

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
sikap

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
aktif
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actiu activ activa activada activades activam activant activar activara activaran activarem activaren activares activareu activaria activarien activaries activarà activaràs activaré activaríem activaríeu activassen activasses activassin activassis activat activats activau activava activaven activaves active activem activen actives activessen activesses activessin activessis activeu activi activin activis activo activà activàrem activàreu activàs activàssem activàsseu activàssim activàssiu activàvem activàveu activés activéssem activésseu activéssim activéssiu activí alg bal bal (1) occ sept val v
mengaktifkan
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
aktivisme

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
kegiatan

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
aktor peran

actriu /akˈtɾiw/ n fem
aktris

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
aksi
Acció d'actuar, realització d'una intenció.
akting
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
arus

actualitat /ak.tu.a.ɫiˈtat/ /ək.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
memperkenalkan

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actualitz actualitza actualitzada actualitzades actualitzam actualitzant actualitzar actualitzara actualitzaran actualitzarem actualitzaren actualitzares actualitzareu actualitzaria actualitzarien actualitzaries actualitzarà actualitzaràs actualitzaré actualitzaríem actualitzaríeu actualitzassen actualitzasses actualitzassin actualitzassis actualitzat actualitzats actualitzau actualitzava actualitzaven actualitzaves actualitze actualitzem actualitzen actualitzes actualitzessen actualitzesses actualitzessin actualitzessis actualitzeu actualitzi actualitzin actualitzis actualitzo actualitzà actualitzàrem actualitzàreu actualitzàs actualitzàssem actualitzàsseu actualitzàssim actualitzàssiu actualitzàvem actualitzàveu actualitzés actualitzéssem actualitzésseu actualitzéssim actualitzéssiu actualitzí alg bal bal (1) occ sept val v
memperbarui

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
sedang

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actua actuada actuades actuam actuant actuar actuara actuaran actuarem actuaren actuares actuareu actuaria actuarien actuaries actuarà actuaràs actuaré actuaríem actuaríeu actuassen actuasses actuassin actuassis actuat actuats actuau actuava actuaven actuaves actue actuem actuen actues actuessen actuesses actuessin actuessis actueu actuo actuu actuà actuàrem actuàreu actuàs actuàssem actuàsseu actuàssim actuàssiu actuàvem actuàveu actués actuéssem actuésseu actuéssim actuéssiu actuí actuï actuïn actuïs alg bal bal (1) occ sept val v
laku

acubillar /a.ku.biˈʎaɾ/ /a.ku.βiˈʎa/ /ə.ku.βiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acubill acubilla acubillada acubillades acubillam acubillant acubillar acubillara acubillaran acubillarem acubillaren acubillares acubillareu acubillaria acubillarien acubillaries acubillarà acubillaràs acubillaré acubillaríem acubillaríeu acubillassen acubillasses acubillassin acubillassis acubillat acubillats acubillau acubillava acubillaven acubillaves acubille acubillem acubillen acubilles acubillessen acubillesses acubillessin acubillessis acubilleu acubilli acubillin acubillis acubillo acubillà acubillàrem acubillàreu acubillàs acubillàssem acubillàsseu acubillàssim acubillàssiu acubillàvem acubillàveu acubillés acubilléssem acubillésseu acubilléssim acubilléssiu acubillí bal bal (1) occ sept val v
menutupi
Posar roba per damunt per abrigar-se.

acudit n masc
candaan
Història breu còmica d’intenció humorística.

acugular /a.ku.ɣuˈɫa/ /a.ku.ɣuˈɫaɾ/ /ə.ku.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acugul acugula acugulada acugulades acugulam acugulant acugular acugulara acugularan acugularem acugularen acugulares acugulareu acugularia acugularien acugularies acugularà acugularàs acugularé acugularíem acugularíeu acugulassen acugulasses acugulassin acugulassis acugulat acugulats acugulau acugulava acugulaven acugulaves acugule acugulem acugulen acugules acugulessen acugulesses acugulessin acugulessis acuguleu acuguli acugulin acugulis acugulo acugulà acugulàrem acugulàreu acugulàs acugulàssem acugulàsseu acugulàssim acugulàssiu acugulàvem acugulàveu acugulés acuguléssem acugulésseu acuguléssim acuguléssiu acugulí bal bal (1) occ sept val v
kattaa

acuit /aˈkujt/ /əˈkujt/ n masc
pers

acular /a.kuˈɫa/ /a.kuˈɫaɾ/ /ə.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acul acula aculada aculades aculam aculant acular aculara acularan acularem acularen aculares aculareu acularia acularien acularies acularà acularàs acularé acularíem acularíeu aculassen aculasses aculassin aculassis aculat aculats aculau aculava aculaven aculaves acule aculem aculen acules aculessen aculesses aculessin aculessis aculeu aculi aculin aculis aculo aculà aculàrem aculàreu aculàs aculàssem aculàsseu aculàssim aculàssiu aculàvem aculàveu aculés aculéssem aculésseu aculéssim aculéssiu aculí alg bal bal (1) occ sept val v
belakang
Arrambar per la part del darrere a alguna cosa.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
akulturasi
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acumul acumula acumulada acumulades acumulam acumulant acumular acumulara acumularan acumularem acumularen acumulares acumulareu acumularia acumularien acumularies acumularà acumularàs acumularé acumularíem acumularíeu acumulassen acumulasses acumulassin acumulassis acumulat acumulats acumulau acumulava acumulaven acumulaves acumule acumulem acumulen acumules acumulessen acumulesses acumulessin acumulessis acumuleu acumuli acumulin acumulis acumulo acumulà acumulàrem acumulàreu acumulàs acumulàssem acumulàsseu acumulàssim acumulàssiu acumulàvem acumulàveu acumulés acumuléssem acumulésseu acumuléssim acumuléssiu acumulí alg bal bal (1) occ sept val v
akumulasi
Ajuntar i amuntonar.

acunçar /a.kunˈsa/ /a.kunˈsaɾ/ /ə.kunˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acunce acuncem acuncen acunces acuncessen acuncesses acuncessin acuncessis acunceu acunci acuncin acuncis acuncés acuncéssem acuncésseu acuncéssim acuncéssiu acuncí acunç acunça acunçada acunçades acunçam acunçant acunçar acunçara acunçaran acunçarem acunçaren acunçares acunçareu acunçaria acunçarien acunçaries acunçarà acunçaràs acunçaré acunçaríem acunçaríeu acunçassen acunçasses acunçassin acunçassis acunçat acunçats acunçau acunçava acunçaven acunçaves acunço acunçà acunçàrem acunçàreu acunçàs acunçàssem acunçàsseu acunçàssim acunçàssiu acunçàvem acunçàveu bal bal (1) occ sept val v
poles
Polir, fer lluent, especialment pedres precioses.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
akupunktur

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
tuduhan

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ adj masc
penggugat
Relatiu a l'acusació.
(també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acusa acusada acusades acusam acusant acusar acusara acusaran acusarem acusaren acusares acusareu acusaria acusarien acusaries acusarà acusaràs acusaré acusaríem acusaríeu acusassen acusasses acusassin acusassis acusat acusats acusau acusava acusaven acusaves acuse acusem acusen acuses acusessen acusesses acusessin acusessis acuseu acusi acusin acusis acuso acusà acusàrem acusàreu acusàs acusàssem acusàsseu acusàssim acusàssiu acusàvem acusàveu acusés acuséssem acusésseu acuséssim acuséssiu acusí acús alg bal bal (1) occ sept val v
tuduh
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
akusatif
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
akusatif
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
akasia

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
akolit

acórrer /aˈko.re/ /aˈko.reɾ/ /əˈko.rə/ acorr acorre acorregem acorregeu acorreguda acorregudes acorreguem acorreguera acorregueren acorregueres acorreguessen acorreguesses acorreguessin acorreguessis acorregut acorreguts acorregué acorreguérem acorreguéreu acorregués acorreguéssem acorreguésseu acorreguéssim acorreguéssiu acorreguí acorregéreu acorrem acorren acorrent acorreran acorrerem acorrereu acorreria acorrerien acorreries acorrerà acorreràs acorreré acorreríem acorreríeu acorres acorreu acorri acorria acorrien acorries acorrin acorris acorro acorrs acorríem acorríeu acórrec acórrega acórregen acórreguen acórregues acórrer bal occ sept val v
mengelirukan
(arcaisme) Avergonyir i confondre.

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
adaptasi
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
adiksi

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
penambahan
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
gemar
Persona molt inclinada a alguna cosa.

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ addueix addueixen addueixes addueixi addueixin addueixis addueixo adduesc adduesqui adduesquin adduesquis adduint adduir adduiran adduirem adduireu adduiria adduirien adduiries adduirà adduiràs adduiré adduiríem adduiríeu adduí adduíem adduíeu adduírem adduíreu adduís adduíssem adduísseu adduíssim adduíssiu adduïa adduïda adduïdes adduïen adduïes adduïguem adduïgueu adduïm adduïra adduïren adduïres adduïsc adduïsca adduïsquen adduïsques adduïssen adduïsses adduïssin adduïssis adduït adduïts adduïu adduïx adduïxen adduïxes adduïxo bal n-occ occ sept val v
bawa

adenohipòfisi /ə.ðə.nu.iˈpɔ.fi.zi/ n fem
adenohipofisis

adeu /əˈðew/ Interjection
selamat tinggal
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adeu-siau /aˌðew.siˈaw/ /əˌðew.siˈaw/ Interjection
bye

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ adhereix adhereixen adhereixes adhereixi adhereixin adhereixis adhereixo adheresc adheresqui adheresquin adheresquis adheria adherida adherides adherien adheries adheriguem adherigueu adherim adherint adherir adherira adheriran adherirem adheriren adherires adherireu adheriria adheririen adheriries adherirà adheriràs adheriré adheriríem adheriríeu adherisc adherisca adherisquen adherisques adherissen adherisses adherissin adherissis adherit adherits adheriu adherix adherixen adherixes adherixo adherí adheríem adheríeu adherírem adheríreu adherís adheríssem adherísseu adheríssim adheríssiu bal n-occ occ sept val v
melekat

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
adhesif
Que s'adhereix.

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
stiker
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
adhesif
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiar /a.ðiˈa/ /a.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adia adiada adiades adiam adiant adiar adiara adiaran adiarem adiaren adiares adiareu adiaria adiarien adiaries adiarà adiaràs adiaré adiaríem adiaríeu adiassen adiasses adiassin adiassis adiat adiats adiau adiava adiaven adiaves adie adiem adien adies adiessen adiesses adiessin adiessis adieu adii adio adià adiàrem adiàreu adiàs adiàssem adiàsseu adiàssim adiàssiu adiàvem adiàveu adiés adiéssem adiésseu adiéssim adiéssiu adií adiï adiïn adiïs alg bal bal (1) occ sept val v
kencan
Assenyalar dia.

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
sesuai

adir-se /aˈðiɾ.se/ /ə.ðirˈsə/ /əˈðir.sə/ /əˈðiɾ.sə/ L'imperatiu «adis» s'usa en parlars valencians pronominalment. adeia adeien adeies adeim adeis adic adiem adient adieu adiga adigau adiguem adiguen adiguera adigueren adigueres adigues adiguessen adiguesses adiguessin adiguessis adigueu adigui adiguin adiguis adigué adiguérem adiguéreu adigués adiguéssem adiguésseu adiguéssim adiguéssiu adiguí adir adiran adirem adireu adiria adirien adiries adirà adiràs adiré adiríem adiríeu adis adit adita adites adits adiu adiuen adius adèiem adèieu adéiem adéieu bal occ val v
mengabulkan

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
kata sifat adjektiva

adjectivar /ad.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /ad.d͡ʒek.tiˈβa/ /əd.ʒək.tiˈva/ /əd.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adjectiu adjectiv adjectiva adjectivada adjectivades adjectivam adjectivant adjectivar adjectivara adjectivaran adjectivarem adjectivaren adjectivares adjectivareu adjectivaria adjectivarien adjectivaries adjectivarà adjectivaràs adjectivaré adjectivaríem adjectivaríeu adjectivassen adjectivasses adjectivassin adjectivassis adjectivat adjectivats adjectivau adjectivava adjectivaven adjectivaves adjective adjectivem adjectiven adjectives adjectivessen adjectivesses adjectivessin adjectivessis adjectiveu adjectivi adjectivin adjectivis adjectivo adjectivà adjectivàrem adjectivàreu adjectivàs adjectivàssem adjectivàsseu adjectivàssim adjectivàssiu adjectivàvem adjectivàveu adjectivés adjectivéssem adjectivésseu adjectivéssim adjectivéssiu adjectiví alg bal bal (1) occ sept val v
adjektiva

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
administrasi

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. admir admira admirada admirades admiram admirant admirar admirara admiraran admirarem admiraren admirares admirareu admiraria admirarien admiraries admirarà admiraràs admiraré admiraríem admiraríeu admirassen admirasses admirassin admirassis admirat admirats admirau admirava admiraven admiraves admire admirem admiren admires admiressen admiresses admiressin admiressis admireu admiri admirin admiris admiro admirà admiràrem admiràreu admiràs admiràssem admiràsseu admiràssim admiràssiu admiràvem admiràveu admirés admiréssem admirésseu admiréssim admiréssiu admirí alg bal bal (1) occ sept val v
mengesima
Causar sorpresa.

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
pupuk
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adob adoba adobada adobades adobam adobant adobar adobara adobaran adobarem adobaren adobares adobareu adobaria adobarien adobaries adobarà adobaràs adobaré adobaríem adobaríeu adobassen adobasses adobassin adobassis adobat adobats adobau adobava adobaven adobaves adobe adobem adoben adobes adobessen adobesses adobessin adobessis adobeu adobi adobin adobis adobo adobà adobàrem adobàreu adobàs adobàssem adobàsseu adobàssim adobàssiu adobàvem adobàveu adobés adobéssem adobésseu adobéssim adobéssiu adobí alg bal bal (1) occ sept val v
perbaikan
Compondre, reparar alguna cosa espatllada.
menyamak
Assaonar les pells.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
penyamakan

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
indoktrinasi

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
anak belasan tahun
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
anak belasan tahun
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
adolesens

adollar /a.ðoˈʎa/ /a.ðoˈʎaɾ/ /ə.ðoˈʎa/ /ə.ðuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adoll adolla adollada adollades adollam adollant adollar adollara adollaran adollarem adollaren adollares adollareu adollaria adollarien adollaries adollarà adollaràs adollaré adollaríem adollaríeu adollassen adollasses adollassin adollassis adollat adollats adollau adollava adollaven adollaves adolle adollem adollen adolles adollessen adollesses adollessin adollessis adolleu adolli adollin adollis adollo adollà adollàrem adollàreu adollàs adollàssem adollàsseu adollàssim adollàssiu adollàvem adollàveu adollés adolléssem adollésseu adolléssim adolléssiu adollí bal bal (1) occ sept val v
menuangkan

adolorir /a.ðo.ɫoˈɾi/ /a.ðo.ɫoˈɾiɾ/ /ə.ðo.ɫoˈɾi/ /ə.ðu.ɫuˈɾi/ adoloreix adoloreixen adoloreixes adoloreixi adoloreixin adoloreixis adoloreixo adoloresc adoloresqui adoloresquin adoloresquis adoloria adolorida adolorides adolorien adolories adoloriguem adolorigueu adolorim adolorint adolorir adolorira adoloriran adolorirem adoloriren adolorires adolorireu adoloriria adoloririen adoloriries adolorirà adoloriràs adoloriré adoloriríem adoloriríeu adolorisc adolorisca adolorisquen adolorisques adolorissen adolorisses adolorissin adolorissis adolorit adolorits adoloriu adolorix adolorixen adolorixes adolorixo adolorí adoloríem adoloríeu adolorírem adoloríreu adolorís adoloríssem adolorísseu adoloríssim adoloríssiu bal n-occ occ sept val v
luka
Causar dolor.

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adopsi

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ador adora adorada adorades adoram adorant adorar adorara adoraran adorarem adoraren adorares adorareu adoraria adorarien adoraries adorarà adoraràs adoraré adoraríem adoraríeu adorassen adorasses adorassin adorassis adorat adorats adorau adorava adoraven adoraves adore adorem adoren adores adoressen adoresses adoressin adoressis adoreu adori adorin adoris adoro adorà adoràrem adoràreu adoràs adoràssem adoràsseu adoràssim adoràssiu adoràvem adoràveu adorés adoréssem adorésseu adoréssim adoréssiu adorí alg bal bal (1) occ sept val v
memuja
Honrar, reverenciar amb culte exterior.

adormir /a.ðorˈmi/ /a.ðoɾˈmi/ /a.ðoɾˈmiɾ/ /ə.ðoɾˈmi/ /ə.ðurˈmi/ adorm adorma adormen adormes adormi adormia adormida adormides adormien adormies adormiguem adormigueu adormim adormin adormint adormir adormira adormiran adormirem adormiren adormires adormireu adormiria adormirien adormiries adormirà adormiràs adormiré adormiríem adormiríeu adormis adormissen adormisses adormissin adormissis adormit adormits adormiu adormo adorms adormí adormíem adormíeu adormírem adormíreu adormís adormíssem adormísseu adormíssim adormíssiu alg bal occ sept val v
belek
Causar son o fer dormir.
Endormiscar-se algú, vèncer-lo la son.
ketiduran
Agafar la son.
mati rasa
Entorpir-se algun membre del cos.

adossar /a.ðoˈsa/ /a.ðoˈsaɾ/ /ə.ðoˈsa/ /ə.ðuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adossa adossada adossades adossam adossant adossar adossara adossaran adossarem adossaren adossares adossareu adossaria adossarien adossaries adossarà adossaràs adossaré adossaríem adossaríeu adossassen adossasses adossassin adossassis adossat adossats adossau adossava adossaven adossaves adosse adossem adossen adosses adossessen adossesses adossessin adossessis adosseu adossi adossin adossis adosso adossà adossàrem adossàreu adossàs adossàssem adossàsseu adossàssim adossàssiu adossàvem adossàveu adossés adosséssem adossésseu adosséssim adosséssiu adossí adòs bal bal (1) occ sept val v
menyandarkan

adotzenar /a.ðo.d͡zeˈna/ /a.ðo.d͡zeˈnaɾ/ /ə.ðo.d͡zəˈna/ /ə.ðu.d͡zəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adotzena adotzenada adotzenades adotzenam adotzenant adotzenar adotzenara adotzenaran adotzenarem adotzenaren adotzenares adotzenareu adotzenaria adotzenarien adotzenaries adotzenarà adotzenaràs adotzenaré adotzenaríem adotzenaríeu adotzenassen adotzenasses adotzenassin adotzenassis adotzenat adotzenats adotzenau adotzenava adotzenaven adotzenaves adotzene adotzenem adotzenen adotzenes adotzenessen adotzenesses adotzenessin adotzenessis adotzeneu adotzeni adotzenin adotzenis adotzeno adotzenà adotzenàrem adotzenàreu adotzenàs adotzenàssem adotzenàsseu adotzenàssim adotzenàssiu adotzenàvem adotzenàveu adotzenés adotzenéssem adotzenésseu adotzenéssim adotzenéssiu adotzení adotzèn bal bal (1) occ sept val v
cabul
Fer-se amb gent baixa.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
akuisisi
Acció d’adquirir.
pembelian
Allò que s’adquireix.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenalin

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
alamat
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçament /a.ðɾe.saˈmen/ /a.ðɾe.saˈment/ /ə.ðɾə.səˈmen/ /ə.ðɾə.səˈment/ n masc
kebangkitan

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adrece adrecem adrecen adreces adrecessen adrecesses adrecessin adrecessis adreceu adreci adrecin adrecis adrecés adrecéssem adrecésseu adrecéssim adrecéssiu adrecí adreç adreça adreçada adreçades adreçam adreçant adreçar adreçara adreçaran adreçarem adreçaren adreçares adreçareu adreçaria adreçarien adreçaries adreçarà adreçaràs adreçaré adreçaríem adreçaríeu adreçassen adreçasses adreçassin adreçassis adreçat adreçats adreçau adreçava adreçaven adreçaves adreço adreçà adreçàrem adreçàreu adreçàs adreçàssem adreçàsseu adreçàssim adreçàssiu adreçàvem adreçàveu bal bal (1) occ sept val v
melempengkan
Posar dret allò que està tort.
Arreglar, redreçar o reformar.
angkat
Aixecar, alçar el que ha caigut o estès a terra.
alamat
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adscriure /asˈkɾiw.ɾe/ /atsˈkɾiw.ɾe/ adscric adscriga adscriguem adscriguen adscriguera adscrigueren adscrigueres adscrigues adscriguessen adscriguesses adscriguessin adscriguessis adscrigueu adscrigui adscriguin adscriguis adscrigué adscriguérem adscriguéreu adscrigués adscriguéssem adscriguésseu adscriguéssim adscriguéssiu adscriguí adscrit adscrita adscrites adscrits adscriu adscriuen adscriuran adscriure adscriurem adscriureu adscriuria adscriurien adscriuries adscriurà adscriuràs adscriuré adscriuríem adscriuríeu adscrius adscrivia adscrivien adscrivies adscrivim adscrivint adscriviren adscrivires adscrivissin adscrivissis adscriviu adscriví adscrivíem adscrivíeu adscrivírem adscrivíreu adscrivís adscrivíssim adscrivíssiu bal occ val v
berdampak

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
dewasa
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
dewasa
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
perselingkuhan

adunar /a.ðuˈna/ /a.ðuˈnaɾ/ /ə.ðuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adun aduna adunada adunades adunam adunant adunar adunara adunaran adunarem adunaren adunares adunareu adunaria adunarien adunaries adunarà adunaràs adunaré adunaríem adunaríeu adunassen adunasses adunassin adunassis adunat adunats adunau adunava adunaven adunaves adune adunem adunen adunes adunessen adunesses adunessin adunessis aduneu aduni adunin adunis aduno adunà adunàrem adunàreu adunàs adunàssem adunàsseu adunàssim adunàssiu adunàvem adunàveu adunés adunéssem adunésseu adunéssim adunéssiu aduní alg bal bal (1) occ sept val v
sambung

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
adverbia

advertiment /ad.ber.tiˈmen/ /ad.beɾ.tiˈmen/ /ad.veɾ.tiˈment/ /əb.vər.tiˈmen/ /əb.vəɾ.tiˈment/ n masc
peringatan
Acció i efecte d’advertir cridant l’atenció sobre alguna cosa.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
peringatan

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. advoc advoca advocada advocades advocam advocant advocar advocara advocaran advocarem advocaren advocares advocareu advocaria advocarien advocaries advocarà advocaràs advocaré advocaríem advocaríeu advocassen advocasses advocassin advocassis advocat advocats advocau advocava advocaven advocaves advoco advocà advocàrem advocàreu advocàs advocàssem advocàsseu advocàssim advocàssiu advocàvem advocàveu advoque advoquem advoquen advoques advoquessen advoquesses advoquessin advoquessis advoqueu advoqui advoquin advoquis advoqués advoquéssem advoquésseu advoquéssim advoquéssiu advoquí bal bal (1) occ sept val v
bela

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
pengacara

adés /aˈðes/ /əˈðes/ adv
kini

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
perselingkuhan
Que comet o implica adulteri.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ n masc
pezina
Persona que comet adulteri.

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
kapal bantalan udara

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
aeronavo
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
bandar udara bandara

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ n fem
aerostatika

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afait afaita afaitada afaitades afaitam afaitant afaitar afaitara afaitaran afaitarem afaitaren afaitares afaitareu afaitaria afaitarien afaitaries afaitarà afaitaràs afaitaré afaitaríem afaitaríeu afaitassen afaitasses afaitassin afaitassis afaitat afaitats afaitau afaitava afaitaven afaitaves afaite afaitem afaiten afaites afaitessen afaitesses afaitessin afaitessis afaiteu afaiti afaitin afaitis afaito afaità afaitàrem afaitàreu afaitàs afaitàssem afaitàsseu afaitàssim afaitàssiu afaitàvem afaitàveu afaités afaitéssem afaitésseu afaitéssim afaitéssiu afaití bal bal (1) occ sept val v
membotak
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afaiçonar /a.faj.soˈna/ /a.faj.soˈnaɾ/ /ə.fəj.soˈna/ /ə.fəj.suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afaiçon afaiçona afaiçonada afaiçonades afaiçonam afaiçonant afaiçonar afaiçonara afaiçonaran afaiçonarem afaiçonaren afaiçonares afaiçonareu afaiçonaria afaiçonarien afaiçonaries afaiçonarà afaiçonaràs afaiçonaré afaiçonaríem afaiçonaríeu afaiçonassen afaiçonasses afaiçonassin afaiçonassis afaiçonat afaiçonats afaiçonau afaiçonava afaiçonaven afaiçonaves afaiçone afaiçonem afaiçonen afaiçones afaiçonessen afaiçonesses afaiçonessin afaiçonessis afaiçoneu afaiçoni afaiçonin afaiçonis afaiçono afaiçonà afaiçonàrem afaiçonàreu afaiçonàs afaiçonàssem afaiçonàsseu afaiçonàssim afaiçonàssiu afaiçonàvem afaiçonàveu afaiçonés afaiçonéssem afaiçonésseu afaiçonéssim afaiçonéssiu afaiçoní bal bal (1) occ sept val v
kerja

afalagar /a.fa.ɫaˈɣa/ /a.fa.ɫaˈɣaɾ/ /ə.fə.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afalag afalaga afalagada afalagades afalagam afalagant afalagar afalagara afalagaran afalagarem afalagaren afalagares afalagareu afalagaria afalagarien afalagaries afalagarà afalagaràs afalagaré afalagaríem afalagaríeu afalagassen afalagasses afalagassin afalagassis afalagat afalagats afalagau afalagava afalagaven afalagaves afalago afalague afalaguem afalaguen afalagues afalaguessen afalaguesses afalaguessin afalaguessis afalagueu afalagui afalaguin afalaguis afalagués afalaguéssem afalaguésseu afalaguéssim afalaguéssiu afalaguí afalagà afalagàrem afalagàreu afalagàs afalagàssem afalagàsseu afalagàssim afalagàssiu afalagàvem afalagàveu bal bal (1) occ sept val v
meleceh

afalconar /a.faɫ.koˈna/ /a.faɫ.koˈnaɾ/ /ə.fəɫ.koˈna/ /ə.fəɫ.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afalcon afalcona afalconada afalconades afalconam afalconant afalconar afalconara afalconaran afalconarem afalconaren afalconares afalconareu afalconaria afalconarien afalconaries afalconarà afalconaràs afalconaré afalconaríem afalconaríeu afalconassen afalconasses afalconassin afalconassis afalconat afalconats afalconau afalconava afalconaven afalconaves afalcone afalconem afalconen afalcones afalconessen afalconesses afalconessin afalconessis afalconeu afalconi afalconin afalconis afalcono afalconà afalconàrem afalconàreu afalconàs afalconàssem afalconàsseu afalconàssim afalconàssiu afalconàvem afalconàveu afalconés afalconéssem afalconésseu afalconéssim afalconéssiu afalconí bal bal (1) occ sept val v
memacu
Instar algú perquè vagi més de pressa.
menyindir
Fer burla d'algú.

afamar /a.faˈma/ /a.faˈmaɾ/ /ə.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afam afama afamada afamades afamam afamant afamar afamara afamaran afamarem afamaren afamares afamareu afamaria afamarien afamaries afamarà afamaràs afamaré afamaríem afamaríeu afamassen afamasses afamassin afamassis afamat afamats afamau afamava afamaven afamaves afame afamem afamen afames afamessen afamesses afamessin afamessis afameu afami afamin afamis afamo afamà afamàrem afamàreu afamàs afamàssem afamàsseu afamàssim afamàssiu afamàvem afamàveu afamés afaméssem afamésseu afaméssim afaméssiu afamí alg bal bal (1) occ sept val v
kelaparan
Fer patir fam.

afanar /a.faˈna/ /a.faˈnaɾ/ /ə.fəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afan afana afanada afanades afanam afanant afanar afanara afanaran afanarem afanaren afanares afanareu afanaria afanarien afanaries afanarà afanaràs afanaré afanaríem afanaríeu afanassen afanasses afanassin afanassis afanat afanats afanau afanava afanaven afanaves afane afanem afanen afanes afanessen afanesses afanessin afanessis afaneu afani afanin afanis afano afanà afanàrem afanàreu afanàs afanàssem afanàsseu afanàssim afanàssiu afanàvem afanàveu afanés afanéssem afanésseu afanéssim afanéssiu afaní alg bal bal (1) occ sept val v
mencubit

afartar /a.farˈta/ /a.faɾˈta/ /a.faɾˈtaɾ/ /ə.fərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afart afarta afartada afartades afartam afartant afartar afartara afartaran afartarem afartaren afartares afartareu afartaria afartarien afartaries afartarà afartaràs afartaré afartaríem afartaríeu afartassen afartasses afartassin afartassis afartat afartats afartau afartava afartaven afartaves afarte afartem afarten afartes afartessen afartesses afartessin afartessis afarteu afarti afartin afartis afarto afartà afartàrem afartàreu afartàs afartàssem afartàsseu afartàssim afartàssiu afartàvem afartàveu afartés afartéssem afartésseu afartéssim afartéssiu afartí bal bal (1) occ sept val v
lelah
Donar abundància o multitud d'allò que expressen els noms amb que es junta.

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ afebleix afebleixen afebleixes afebleixi afebleixin afebleixis afebleixo afeblesc afeblesqui afeblesquin afeblesquis afeblia afeblida afeblides afeblien afeblies afebliguem afebligueu afeblim afeblint afeblir afeblira afebliran afeblirem afebliren afeblires afeblireu afebliria afeblirien afebliries afeblirà afebliràs afebliré afebliríem afebliríeu afeblisc afeblisca afeblisquen afeblisques afeblissen afeblisses afeblissin afeblissis afeblit afeblits afebliu afeblix afeblixen afeblixes afeblixo afeblí afeblíem afeblíeu afeblírem afeblíreu afeblís afeblíssem afeblísseu afeblíssim afeblíssiu bal n-occ occ sept val v
melemahkan

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
belas kasihan
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afectació /a.fek.ta.siˈo/ /ə.fək.tə.siˈo/ n fem
penugasan

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afect afecta afectada afectades afectam afectant afectar afectara afectaran afectarem afectaren afectares afectareu afectaria afectarien afectaries afectarà afectaràs afectaré afectaríem afectaríeu afectassen afectasses afectassin afectassis afectat afectats afectau afectava afectaven afectaves afecte afectem afecten afectes afectessen afectesses afectessin afectessis afecteu afecti afectin afectis afecto afectà afectàrem afectàreu afectàs afectàssem afectàsseu afectàssim afectàssiu afectàvem afectàveu afectés afectéssem afectésseu afectéssim afectéssiu afectí alg bal bal (1) occ sept val v
berdampak
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
afeksi
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ afegeix afegeixen afegeixes afegeixi afegeixin afegeixis afegeixo afegesc afegesqui afegesquin afegesquis afegia afegida afegides afegien afegies afegiguem afegigueu afegim afegint afegir afegira afegiran afegirem afegiren afegires afegireu afegiria afegirien afegiries afegirà afegiràs afegiré afegiríem afegiríeu afegisc afegisca afegisquen afegisques afegissen afegisses afegissin afegissis afegit afegits afegiu afegix afegixen afegixes afegixo afegí afegíem afegíeu afegírem afegíreu afegís afegíssem afegísseu afegíssim afegíssiu afig afigen afiges afigi afigin afigis afija bal n-occ occ sept val v
menambah
Augmentar, posar-ne més.
sambung
(pronominal, rugbi) Passar a formar part voluntàriament, un jugador, d'una melé ordenada, una melé espontània o un mol.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
perkara
Cosa rellevant a fer.
Ocupació que requereix treball o atenció.

aferrar /a.feˈra/ /a.feˈraɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aferr aferra aferrada aferrades aferram aferrant aferrar aferrara aferraran aferrarem aferraren aferrares aferrareu aferraria aferrarien aferraries aferrarà aferraràs aferraré aferraríem aferraríeu aferrassen aferrasses aferrassin aferrassis aferrat aferrats aferrau aferrava aferraven aferraves aferre aferrem aferren aferres aferressen aferresses aferressin aferressis aferreu aferri aferrin aferris aferro aferrà aferràrem aferràreu aferràs aferràssem aferràsseu aferràssim aferràssiu aferràvem aferràveu aferrés aferréssem aferrésseu aferréssim aferréssiu aferrí bal bal (1) occ sept val v
ambil
Agafar fortament.
atase
(pronominal) Quedar-se atrapat, no poder separar-se d’algú o d’alguna cosa.

aferrissat /a.fe.riˈsat/ /ə.fə.riˈsat/ adj masc
gayal

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
Afghanistan

aficionat /a.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.uˈnat/ n masc
penggemar
Qui cultiva alguna afició no professionalment.

afició /a.fi.siˈo/ /ə.fi.siˈo/ n fem
gemar
Inclinació a una activitat.

afigurar /a.fi.ɣuˈɾa/ /a.fi.ɣuˈɾaɾ/ /ə.fi.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afigur afigura afigurada afigurades afiguram afigurant afigurar afigurara afiguraran afigurarem afiguraren afigurares afigurareu afiguraria afigurarien afiguraries afigurarà afiguraràs afiguraré afiguraríem afiguraríeu afigurassen afigurasses afigurassin afigurassis afigurat afigurats afigurau afigurava afiguraven afiguraves afigure afigurem afiguren afigures afiguressen afiguresses afiguressin afiguressis afigureu afiguri afigurin afiguris afiguro afigurà afiguràrem afiguràreu afiguràs afiguràssem afiguràsseu afiguràssim afiguràssiu afiguràvem afiguràveu afigurés afiguréssem afigurésseu afiguréssim afiguréssiu afigurí bal bal (1) occ sept val v
mengintip
(pronominal) Passar a algú per la imaginació alguna cosa que no és certa.

afilar /a.fiˈɫa/ /a.fiˈɫaɾ/ /ə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afil afila afilada afilades afilam afilant afilar afilara afilaran afilarem afilaren afilares afilareu afilaria afilarien afilaries afilarà afilaràs afilaré afilaríem afilaríeu afilassen afilasses afilassin afilassis afilat afilats afilau afilava afilaven afilaves afile afilem afilen afiles afilessen afilesses afilessin afilessis afileu afili afilin afilis afilo afilà afilàrem afilàreu afilàs afilàssem afilàsseu afilàssim afilàssiu afilàvem afilàveu afilés afiléssem afilésseu afiléssim afiléssiu afilí alg bal bal (1) occ sept val v
mengasah

afillolar /a.fi.ʎoˈɫa/ /a.fi.ʎoˈɫaɾ/ /ə.fi.ʎoˈɫa/ /ə.fi.ʎuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afillol afillola afillolada afillolades afillolam afillolant afillolar afillolara afillolaran afillolarem afillolaren afillolares afillolareu afillolaria afillolarien afillolaries afillolarà afillolaràs afillolaré afillolaríem afillolaríeu afillolassen afillolasses afillolassin afillolassis afillolat afillolats afillolau afillolava afillolaven afillolaves afillole afillolem afillolen afilloles afillolessen afillolesses afillolessin afillolessis afilloleu afilloli afillolin afillolis afillolo afillolà afillolàrem afillolàreu afillolàs afillolàssem afillolàsseu afillolàssim afillolàssiu afillolàvem afillolàveu afillolés afilloléssem afillolésseu afilloléssim afilloléssiu afillolí bal bal (1) occ sept val v
bapak baptis

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afina afinada afinades afinam afinant afinar afinara afinaran afinarem afinaren afinares afinareu afinaria afinarien afinaries afinarà afinaràs afinaré afinaríem afinaríeu afinassen afinasses afinassin afinassis afinat afinats afinau afinava afinaven afinaves afine afinem afinen afines afinessen afinesses afinessin afinessis afineu afini afinin afinis afino afinà afinàrem afinàreu afinàs afinàssem afinàsseu afinàssim afinàssiu afinàvem afinàveu afinés afinéssem afinésseu afinéssim afinéssiu afiní afín alg bal bal (1) occ sept val v
keseimbangan
Posar les balances al fi.
mengabulkan
Trempar els instruments dels músics.
Cantar, sonar amb afinació.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
afinitas

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
imbuhan
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

afixar /a.fikˈsa/ /a.fikˈsaɾ/ /ə.fikˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afix afixa afixada afixades afixam afixant afixar afixara afixaran afixarem afixaren afixares afixareu afixaria afixarien afixaries afixarà afixaràs afixaré afixaríem afixaríeu afixassen afixasses afixassin afixassis afixat afixats afixau afixava afixaven afixaves afixe afixem afixen afixes afixessen afixesses afixessin afixessis afixeu afixi afixin afixis afixo afixà afixàrem afixàreu afixàs afixàssem afixàsseu afixàssim afixàssiu afixàvem afixàveu afixés afixéssem afixésseu afixéssim afixéssiu afixí bal bal (1) occ sept val v
imbuhan
Afegir un afix a l'arrel d'un mot.
kiriman
Posar un cartell en una paret o plantar-lo sobre un suport.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
anak sungai
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
anak sungai
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

afluir /a.fɫuˈi/ /a.fɫuˈiɾ/ /ə.fɫuˈi/ aflueix aflueixen aflueixes aflueixi aflueixin aflueixis aflueixo afluesc afluesqui afluesquin afluesquis afluint afluir afluiran afluirem afluireu afluiria afluirien afluiries afluirà afluiràs afluiré afluiríem afluiríeu afluí afluíem afluíeu afluírem afluíreu afluís afluíssem afluísseu afluíssim afluíssiu afluïa afluïda afluïdes afluïen afluïes afluïguem afluïgueu afluïm afluïra afluïren afluïres afluïsc afluïsca afluïsquen afluïsques afluïssen afluïsses afluïssin afluïssis afluït afluïts afluïu afluïx afluïxen afluïxes afluïxo bal n-occ occ sept val v
mengalir

afluixar /a.fɫujˈʃa/ /a.fɫujˈʃaɾ/ /a.fɫuˈʃa/ /ə.fɫuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afluix afluixa afluixada afluixades afluixam afluixant afluixar afluixara afluixaran afluixarem afluixaren afluixares afluixareu afluixaria afluixarien afluixaries afluixarà afluixaràs afluixaré afluixaríem afluixaríeu afluixassen afluixasses afluixassin afluixassis afluixat afluixats afluixau afluixava afluixaven afluixaves afluixe afluixem afluixen afluixes afluixessen afluixesses afluixessin afluixessis afluixeu afluixi afluixin afluixis afluixo afluixà afluixàrem afluixàreu afluixàs afluixàssem afluixàsseu afluixàssim afluixàssiu afluixàvem afluixàveu afluixés afluixéssem afluixésseu afluixéssim afluixéssiu afluixí bal bal (1) occ sept val v
memperlambat
Posar fluix allò que està estret o tibant.

afogar /a.foˈɣa/ /a.foˈɣaɾ/ /ə.foˈɣa/ /ə.fuˈɣa/ afoga afogada afogades afogant afogar afogaran afogarem afogaren afogares afogareu afogaria afogarien afogaries afogarà afogaràs afogaré afogaríem afogaríeu afogat afogats afogava afogaven afogaves afogo afogue afoguem afoguen afogues afoguessen afoguesses afoguessin afoguessis afogueu afogui afoguin afoguis afogués afoguéssem afoguésseu afoguéssim afoguéssiu afoguí afogà afogàrem afogàreu afogàvem afogàveu occ sept v
membakar
Calar foc.

afollar /a.foˈʎa/ /a.foˈʎaɾ/ /ə.foˈʎa/ /ə.fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afoll afolla afollada afollades afollam afollant afollar afollara afollaran afollarem afollaren afollares afollareu afollaria afollarien afollaries afollarà afollaràs afollaré afollaríem afollaríeu afollassen afollasses afollassin afollassis afollat afollats afollau afollava afollaven afollaves afolle afollem afollen afolles afollessen afollesses afollessin afollessis afolleu afolli afollin afollis afollo afollà afollàrem afollàreu afollàs afollàssem afollàsseu afollàssim afollàssiu afollàvem afollàveu afollés afolléssem afollésseu afolléssim afolléssiu afollí alg bal bal (1) occ sept val v
kerusakan
Malmetre o maltractar alguna cosa; fer malbé.
Malmetre algun membre del cos; mutilar.
gila
(pronominal) Malparir, embogir, tornar-se boig.

aforament /a.fo.ɾaˈmen/ /a.fo.ɾaˈment/ /ə.fo.ɾəˈment/ /ə.fu.ɾəˈmen/ n masc
kapasitas
(castellanisme) Capacitat, cabuda (d’un local).

aforestar /a.fo.ɾesˈta/ /a.fo.ɾesˈtaɾ/ /ə.fo.ɾəsˈta/ /ə.fu.ɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aforest aforesta aforestada aforestades aforestam aforestant aforestar aforestara aforestaran aforestarem aforestaren aforestares aforestareu aforestaria aforestarien aforestaries aforestarà aforestaràs aforestaré aforestaríem aforestaríeu aforestassen aforestasses aforestassin aforestassis aforestat aforestats aforestau aforestava aforestaven aforestaves aforeste aforestem aforesten aforestes aforestessen aforestesses aforestessin aforestessis aforesteu aforesti aforestin aforestis aforesto aforestà aforestàrem aforestàreu aforestàs aforestàssem aforestàsseu aforestàssim aforestàssiu aforestàvem aforestàveu aforestés aforestéssem aforestésseu aforestéssim aforestéssiu aforestí bal bal (1) occ sept val v
hutan
Convertir en forest.

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
untungnya

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
Afrika
Relacionat amb Àfrica.

afrikaans n masc
Afrikaans Afrika

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ n masc
Afrofuturisme

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afront afronta afrontada afrontades afrontam afrontant afrontar afrontara afrontaran afrontarem afrontaren afrontares afrontareu afrontaria afrontarien afrontaries afrontarà afrontaràs afrontaré afrontaríem afrontaríeu afrontassen afrontasses afrontassin afrontassis afrontat afrontats afrontau afrontava afrontaven afrontaves afronte afrontem afronten afrontes afrontessen afrontesses afrontessin afrontessis afronteu afronti afrontin afrontis afronto afrontà afrontàrem afrontàreu afrontàs afrontàssem afrontàsseu afrontàssim afrontàssiu afrontàvem afrontàveu afrontés afrontéssem afrontésseu afrontéssim afrontéssiu afrontí alg bal bal (1) occ sept val v
menghadap
Confrontar.

afuar /a.fuˈa/ /a.fuˈaɾ/ /ə.fuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afua afuada afuades afuam afuant afuar afuara afuaran afuarem afuaren afuares afuareu afuaria afuarien afuaries afuarà afuaràs afuaré afuaríem afuaríeu afuassen afuasses afuassin afuassis afuat afuats afuau afuava afuaven afuaves afue afuem afuen afues afuessen afuesses afuessin afuessis afueu afuo afuu afuà afuàrem afuàreu afuàs afuàssem afuàsseu afuàssim afuàssiu afuàvem afuàveu afués afuéssem afuésseu afuéssim afuéssiu afuí afuï afuïn afuïs bal bal (1) occ sept val v
mengasah

agabellar /a.ɣa.beˈʎaɾ/ /a.ɣa.βeˈʎa/ /ə.ɣə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agabell agabella agabellada agabellades agabellam agabellant agabellar agabellara agabellaran agabellarem agabellaren agabellares agabellareu agabellaria agabellarien agabellaries agabellarà agabellaràs agabellaré agabellaríem agabellaríeu agabellassen agabellasses agabellassin agabellassis agabellat agabellats agabellau agabellava agabellaven agabellaves agabelle agabellem agabellen agabelles agabellessen agabellesses agabellessin agabellessis agabelleu agabelli agabellin agabellis agabello agabellà agabellàrem agabellàreu agabellàs agabellàssem agabellàsseu agabellàssim agabellàssiu agabellàvem agabellàveu agabellés agabelléssem agabellésseu agabelléssim agabelléssiu agabellí bal bal (1) occ sept val v
mengumpulkan
Arreplegar sense deixar res.
hubung
Fer gabelles de blat.

agafador /a.ɣa.faˈðo/ /a.ɣa.faˈðoɾ/ /ə.ɣə.fəˈðo/ n masc
gelintir

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
mengambil
Prendre amb la mà alguna cosa.
sergap
Apegar, enganxar.
(beisbol) Fer-se seva amb el guant o la mà, un defensor, una pilota batuda o llançada.
ambil
Prendre un reu o algú que fuig.
Sobrevenir.
Prendre, acceptar alguna cosa.
Arrelar les plantes.
merambat
Contraure.
mendiami
Ocupar un espai o certa distància física.
atase
(pronominal) Sostenir-se amb les mans per a no caure.

agafar-se /a.ɣaˈfaɾ.se/ /ə.ɣəˈfar.sə/ v
hubung
Forma pronominal de agafar.

agarbonar /a.ɣar.βoˈna/ /a.ɣaɾ.boˈnaɾ/ /a.ɣaɾ.βoˈna/ /ə.ɣər.buˈna/ /ə.ɣəɾ.boˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarbon agarbona agarbonada agarbonades agarbonam agarbonant agarbonar agarbonara agarbonaran agarbonarem agarbonaren agarbonares agarbonareu agarbonaria agarbonarien agarbonaries agarbonarà agarbonaràs agarbonaré agarbonaríem agarbonaríeu agarbonassen agarbonasses agarbonassin agarbonassis agarbonat agarbonats agarbonau agarbonava agarbonaven agarbonaves agarbone agarbonem agarbonen agarbones agarbonessen agarbonesses agarbonessin agarbonessis agarboneu agarboni agarbonin agarbonis agarbono agarbonà agarbonàrem agarbonàreu agarbonàs agarbonàssem agarbonàsseu agarbonàssim agarbonàssiu agarbonàvem agarbonàveu agarbonés agarbonéssem agarbonésseu agarbonéssim agarbonéssiu agarboní bal bal (1) occ sept val v
apal
(pronominal) Abraonar-se, agafar-se els que es barallen.

agarrar /a.ɣaˈra/ /a.ɣaˈraɾ/ /ə.ɣəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarr agarra agarrada agarrades agarram agarrant agarrar agarrara agarraran agarrarem agarraren agarrares agarrareu agarraria agarrarien agarraries agarrarà agarraràs agarraré agarraríem agarraríeu agarrassen agarrasses agarrassin agarrassis agarrat agarrats agarrau agarrava agarraven agarraves agarre agarrem agarren agarres agarressen agarresses agarressin agarressis agarreu agarri agarrin agarris agarro agarrà agarràrem agarràreu agarràs agarràssem agarràsseu agarràssim agarràssiu agarràvem agarràveu agarrés agarréssem agarrésseu agarréssim agarréssiu agarrí bal bal (1) occ sept val v
ambil
Agafar fortament amb la mà alguna cosa.
atase
(pronominal) aferrar-se

agemolir-se /a.d͡ʒe.moˈɫiɾ.se/ /a.ʒe.moˈɫir.se/ /ə.ʒə.moˈɫiɾ.sə/ /ə.ʒə.mu.ɫirˈsə/ /ə.ʒə.muˈɫir.sə/ agemoleix agemoleixen agemoleixes agemoleixi agemoleixin agemoleixis agemoleixo agemolesc agemolesqui agemolesquin agemolesquis agemolia agemolida agemolides agemolien agemolies agemoliguem agemoligueu agemolim agemolint agemolir agemolira agemoliran agemolirem agemoliren agemolires agemolireu agemoliria agemolirien agemoliries agemolirà agemoliràs agemoliré agemoliríem agemoliríeu agemolisc agemolisca agemolisquen agemolisques agemolissen agemolisses agemolissin agemolissis agemolit agemolits agemoliu agemolix agemolixen agemolixes agemolixo agemolí agemolíem agemolíeu agemolírem agemolíreu agemolís agemolíssem agemolísseu agemolíssim agemolíssiu bal n-occ occ sept val v
abai
Doblegar el cos en sentit d'humiliació o tenir l'actitud de cedir moralment.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
agenda

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agenoll agenolla agenollada agenollades agenollam agenollant agenollar agenollara agenollaran agenollarem agenollaren agenollares agenollareu agenollaria agenollarien agenollaries agenollarà agenollaràs agenollaré agenollaríem agenollaríeu agenollassen agenollasses agenollassin agenollassis agenollat agenollats agenollau agenollava agenollaven agenollaves agenolle agenollem agenollen agenolles agenollessen agenollesses agenollessin agenollessis agenolleu agenolli agenollin agenollis agenollo agenollà agenollàrem agenollàreu agenollàs agenollàssem agenollàsseu agenollàssim agenollàssiu agenollàvem agenollàveu agenollés agenolléssem agenollésseu agenolléssim agenolléssiu agenollí bal bal (1) occ sept val v
berlutut

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
agen
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
agen
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agent rural n neut
rimbawan

agermanar /a.d͡ʒeɾ.maˈna/ /a.d͡ʒeɾ.maˈnaɾ/ /a.ʒer.maˈna/ /ə.ʒər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agerman agermana agermanada agermanades agermanam agermanant agermanar agermanara agermanaran agermanarem agermanaren agermanares agermanareu agermanaria agermanarien agermanaries agermanarà agermanaràs agermanaré agermanaríem agermanaríeu agermanassen agermanasses agermanassin agermanassis agermanat agermanats agermanau agermanava agermanaven agermanaves agermane agermanem agermanen agermanes agermanessen agermanesses agermanessin agermanessis agermaneu agermani agermanin agermanis agermano agermanà agermanàrem agermanàreu agermanàs agermanàssem agermanàsseu agermanàssim agermanàssiu agermanàvem agermanàveu agermanés agermanéssem agermanésseu agermanéssim agermanéssiu agermaní alg bal bal (1) occ sept val v
korek api
Unir, ajuntar.

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
agitasi

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agit agita agitada agitades agitam agitant agitar agitara agitaran agitarem agitaren agitares agitareu agitaria agitarien agitaries agitarà agitaràs agitaré agitaríem agitaríeu agitassen agitasses agitassin agitassis agitat agitats agitau agitava agitaven agitaves agite agitem agiten agites agitessen agitesses agitessin agitessis agiteu agiti agitin agitis agito agità agitàrem agitàreu agitàs agitàssem agitàsseu agitàssim agitàssiu agitàvem agitàveu agités agitéssem agitésseu agitéssim agitéssiu agití alg bal bal (1) occ sept val v
melembai

aglomeració /a.ɣɫo.me.ɾa.siˈo/ /ə.ɣɫo.mə.ɾə.siˈo/ /ə.ɣɫu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
aglomerasi
Acció i efecte d’aglomerar o aglomerar-se.

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
agnostisisme

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnostik

agomboiar /a.ɣom.boˈja/ /a.ɣom.boˈjaɾ/ /ə.ɣom.boˈja/ /ə.ɣum.buˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agomboi agomboia agomboiada agomboiades agomboiam agomboiant agomboiar agomboiara agomboiaran agomboiarem agomboiaren agomboiares agomboiareu agomboiaria agomboiarien agomboiaries agomboiarà agomboiaràs agomboiaré agomboiaríem agomboiaríeu agomboiassen agomboiasses agomboiassin agomboiassis agomboiat agomboiats agomboiau agomboiava agomboiaven agomboiaves agomboie agomboiem agomboien agomboies agomboiessen agomboiesses agomboiessin agomboiessis agomboieu agomboio agomboià agomboiàrem agomboiàreu agomboiàs agomboiàssem agomboiàsseu agomboiàssim agomboiàssiu agomboiàvem agomboiàveu agomboiés agomboiéssem agomboiésseu agomboiéssim agomboiéssiu agomboí agomboï agomboïn agomboïs bal bal (1) occ sept val v
menambah

agost /əˈɣost/ n masc
Agustus
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
enak

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrad agrada agradada agradades agradam agradant agradar agradara agradaran agradarem agradaren agradares agradareu agradaria agradarien agradaries agradarà agradaràs agradaré agradaríem agradaríeu agradassen agradasses agradassin agradassis agradat agradats agradau agradava agradaven agradaves agrade agradem agraden agrades agradessen agradesses agradessin agradessis agradeu agradi agradin agradis agrado agradà agradàrem agradàreu agradàs agradàssem agradàsseu agradàssim agradàssiu agradàvem agradàveu agradés agradéssem agradésseu agradéssim agradéssiu agradí alg bal bal (1) occ sept val v
suka
Complaure, acontentar, donar gust.
kumohon
(pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agradós /a.ɣɾaˈðos/ /ə.ɣɾəˈðos/ adj masc
baik

agranar /a.ɣɾaˈna/ /a.ɣɾaˈnaɾ/ /ə.ɣɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agran agrana agranada agranades agranam agranant agranar agranara agranaran agranarem agranaren agranares agranareu agranaria agranarien agranaries agranarà agranaràs agranaré agranaríem agranaríeu agranassen agranasses agranassin agranassis agranat agranats agranau agranava agranaven agranaves agrane agranem agranen agranes agranessen agranesses agranessin agranessis agraneu agrani agranin agranis agrano agranà agranàrem agranàreu agranàs agranàssem agranàsseu agranàssim agranàssiu agranàvem agranàveu agranés agranéssem agranésseu agranéssim agranéssiu agraní bal bal (1) occ sept val v
menggemukkan
Escampar gra d'aliment per als animals.

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
agraria

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
diasami

agredir /a.ɣɾeˈði/ /a.ɣɾeˈðiɾ/ /ə.ɣɾəˈði/ agredeix agredeixen agredeixes agredeixi agredeixin agredeixis agredeixo agredesc agredesqui agredesquin agredesquis agredia agredida agredides agredien agredies agrediguem agredigueu agredim agredint agredir agredira agrediran agredirem agrediren agredires agredireu agrediria agredirien agrediries agredirà agrediràs agrediré agrediríem agrediríeu agredisc agredisca agredisquen agredisques agredissen agredisses agredissin agredissis agredit agredits agrediu agredix agredixen agredixes agredixo agredí agredíem agredíeu agredírem agredíreu agredís agredíssem agredísseu agredíssim agredíssiu bal n-occ occ sept val v
anfal

agregar /a.ɣɾeˈɣa/ /a.ɣɾeˈɣaɾ/ /ə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreg agrega agregada agregades agregam agregant agregar agregara agregaran agregarem agregaren agregares agregareu agregaria agregarien agregaries agregarà agregaràs agregaré agregaríem agregaríeu agregassen agregasses agregassin agregassis agregat agregats agregau agregava agregaven agregaves agrego agregue agreguem agreguen agregues agreguessen agreguesses agreguessin agreguessis agregueu agregui agreguin agreguis agregués agreguéssem agreguésseu agreguéssim agreguéssiu agreguí agregà agregàrem agregàreu agregàs agregàssem agregàsseu agregàssim agregàssiu agregàvem agregàveu alg bal bal (1) occ sept val v
tambah
Afegir, unint o ajuntant unes persones o coses a altres.
Destinar a alguna persona a un cos o oficina, però sense donar-li plaça efectiva.

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
khandha
Conjunt de coses o persones unides.
atase
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agrejar /a.ɣɾeˈd͡ʒa/ /a.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /a.ɣɾeˈʒa/ /ə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /ə.ɣɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrege agregem agregen agreges agregessen agregesses agregessin agregessis agregeu agregi agregin agregis agregés agregéssem agregésseu agregéssim agregéssiu agregí agreig agreja agrejada agrejades agrejam agrejant agrejar agrejara agrejaran agrejarem agrejaren agrejares agrejareu agrejaria agrejarien agrejaries agrejarà agrejaràs agrejaré agrejaríem agrejaríeu agrejassen agrejasses agrejassin agrejassis agrejat agrejats agrejau agrejava agrejaven agrejaves agrejo agrejà agrejàrem agrejàreu agrejàs agrejàssem agrejàsseu agrejàssim agrejàssiu agrejàvem agrejàveu bal bal (1) occ sept val v
asam

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
agresif

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
agresi

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
agresi

agressor /a.ɣɾeˈso/ /a.ɣɾeˈsoɾ/ /ə.ɣɾəˈso/ n masc
agresor

agricultor /a.ɣɾi.kuɫˈto/ /a.ɣɾi.kuɫˈtoɾ/ /ə.ɣɾi.kuɫˈto/ n masc
petani

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
pertanian agrikultura

agrir /aˈɣɾi/ /aˈɣɾiɾ/ /əˈɣɾi/ agreix agreixen agreixes agreixi agreixin agreixis agreixo agresc agresqui agresquin agresquis agria agrida agrides agrien agries agriguem agrigueu agrim agrint agrir agrira agriran agrirem agriren agrires agrireu agriria agririen agriries agrirà agriràs agriré agriríem agriríeu agrisc agrisca agrisquen agrisques agrissen agrisses agrissin agrissis agrit agrits agriu agrix agrixen agrixes agrixo agrí agríem agríeu agrírem agríreu agrís agríssem agrísseu agríssim agríssiu bal n-occ occ sept val v
asam

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomi

agroturisme /ˌa.ɣɾo.tuˈɾiz.me/ /ˌa.ɣɾo.tuˈɾiz.mə/ /ˌa.ɣɾu.tuˈɾiz.mə/ n masc
agrowisata

agrupació /a.ɣɾu.pa.siˈo/ /ə.ɣɾu.pə.siˈo/ n fem
gugus

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
pengelompokan
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
(rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrupar /a.ɣɾuˈpa/ /a.ɣɾuˈpaɾ/ /ə.ɣɾuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrup agrupa agrupada agrupades agrupam agrupant agrupar agrupara agruparan agruparem agruparen agrupares agrupareu agruparia agruparien agruparies agruparà agruparàs agruparé agruparíem agruparíeu agrupassen agrupasses agrupassin agrupassis agrupat agrupats agrupau agrupava agrupaven agrupaves agrupe agrupem agrupen agrupes agrupessen agrupesses agrupessin agrupessis agrupeu agrupi agrupin agrupis agrupo agrupà agrupàrem agrupàreu agrupàs agrupàssem agrupàsseu agrupàssim agrupàssiu agrupàvem agrupàveu agrupés agrupéssem agrupésseu agrupéssim agrupéssiu agrupí alg bal bal (1) occ sept val v
gugus

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguait aguaita aguaitada aguaitades aguaitam aguaitant aguaitar aguaitara aguaitaran aguaitarem aguaitaren aguaitares aguaitareu aguaitaria aguaitarien aguaitaries aguaitarà aguaitaràs aguaitaré aguaitaríem aguaitaríeu aguaitassen aguaitasses aguaitassin aguaitassis aguaitat aguaitats aguaitau aguaitava aguaitaven aguaitaves aguaite aguaitem aguaiten aguaites aguaitessen aguaitesses aguaitessin aguaitessis aguaiteu aguaiti aguaitin aguaitis aguaito aguaità aguaitàrem aguaitàreu aguaitàs aguaitàssem aguaitàsseu aguaitàssim aguaitàssiu aguaitàvem aguaitàveu aguaités aguaitéssem aguaitésseu aguaitéssim aguaitéssiu aguaití alg bal bal (1) occ sept val v
jam tangan

aguant /aˈɣu.an/ /aˈɣu.ant/ /aˈɣwan/ /aˈɣwant/ /əˈɣu.ən/ /əˈɣu.ənt/ /əˈɣwan/ /əˈɣwant/ n masc
kekuatan
Fortalesa o vigor per resistir.

aguantar /a.ɣwanˈta/ /a.ɣwanˈtaɾ/ /ə.ɣwənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguant aguanta aguantada aguantades aguantam aguantant aguantar aguantara aguantaran aguantarem aguantaren aguantares aguantareu aguantaria aguantarien aguantaries aguantarà aguantaràs aguantaré aguantaríem aguantaríeu aguantassen aguantasses aguantassin aguantassis aguantat aguantats aguantau aguantava aguantaven aguantaves aguante aguantem aguanten aguantes aguantessen aguantesses aguantessin aguantessis aguanteu aguanti aguantin aguantis aguanto aguantà aguantàrem aguantàreu aguantàs aguantàssem aguantàsseu aguantàssim aguantàssiu aguantàvem aguantàveu aguantés aguantéssem aguantésseu aguantéssim aguantéssiu aguantí alg bal bal (1) occ sept val v
bawa
Sofrir, tolerar, generalment coses greus o molestes.
bantu
Sostenir, mantenir alguna cosa en l'estat en que es troba.
memuat
(pronominal) Contenir-se, reprimir-se.

aguar /a.ɣuˈa/ /a.ɣuˈaɾ/ /ə.ɣuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agua aguada aguades aguam aguant aguar aguara aguaran aguarem aguaren aguares aguareu aguaria aguarien aguaries aguarà aguaràs aguaré aguaríem aguaríeu aguassen aguasses aguassin aguassis aguat aguats aguau aguava aguaven aguaves aguo aguu aguà aguàrem aguàreu aguàs aguàssem aguàsseu aguàssim aguàssiu aguàvem aguàveu aguï aguïn aguïs agüe agüem agüen agües agüessen agüesses agüessin agüessis agüeu agüés agüéssem agüésseu agüéssim agüéssiu agüí bal bal (1) occ sept val v
mengasah

aguditzar /a.ɣu.ðiˈd͡za/ /a.ɣu.ðiˈza/ /a.ɣu.ðiˈzaɾ/ /ə.ɣu.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguditz aguditza aguditzada aguditzades aguditzam aguditzant aguditzar aguditzara aguditzaran aguditzarem aguditzaren aguditzares aguditzareu aguditzaria aguditzarien aguditzaries aguditzarà aguditzaràs aguditzaré aguditzaríem aguditzaríeu aguditzassen aguditzasses aguditzassin aguditzassis aguditzat aguditzats aguditzau aguditzava aguditzaven aguditzaves aguditze aguditzem aguditzen aguditzes aguditzessen aguditzesses aguditzessin aguditzessis aguditzeu aguditzi aguditzin aguditzis aguditzo aguditzà aguditzàrem aguditzàreu aguditzàs aguditzàssem aguditzàsseu aguditzàssim aguditzàssiu aguditzàvem aguditzàveu aguditzés aguditzéssem aguditzésseu aguditzéssim aguditzéssiu aguditzí bal bal (1) occ sept val v
mengasah
Fer agut.
(pronominal) Fer-se agut.

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
jarum
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla d'estendre n fem
jepitan jemuran

agulla de cap n fem
jarum pentol

agullonar /a.ɣu.ʎoˈna/ /a.ɣu.ʎoˈnaɾ/ /ə.ɣu.juˈna/ /ə.ɣu.ʎoˈna/ /ə.ɣu.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agullon agullona agullonada agullonades agullonam agullonant agullonar agullonara agullonaran agullonarem agullonaren agullonares agullonareu agullonaria agullonarien agullonaries agullonarà agullonaràs agullonaré agullonaríem agullonaríeu agullonassen agullonasses agullonassin agullonassis agullonat agullonats agullonau agullonava agullonaven agullonaves agullone agullonem agullonen agullones agullonessen agullonesses agullonessin agullonessis agulloneu agulloni agullonin agullonis agullono agullonà agullonàrem agullonàreu agullonàs agullonàssem agullonàsseu agullonàssim agullonàssiu agullonàvem agullonàveu agullonés agullonéssem agullonésseu agullonéssim agullonéssiu agulloní bal bal (1) occ sept val v
memacu
Punxar amb l'agulló.

agusar /a.ɣuˈza/ /a.ɣuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agusa agusada agusades agusam agusant agusar agusara agusaran agusarem agusaren agusares agusareu agusaria agusarien agusaries agusarà agusaràs agusaré agusaríem agusaríeu agusassen agusasses agusassin agusassis agusat agusats agusau agusava agusaven agusaves aguse agusem agusen aguses agusessen agusesses agusessin agusessis aguseu agusi agusin agusis aguso agusà agusàrem agusàreu agusàs agusàssem agusàsseu agusàssim agusàssiu agusàvem agusàveu agusés aguséssem agusésseu aguséssim aguséssiu agusí agús bal bal (1) occ sept val v
mengasah

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
aga

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
badan

agència de viatges n fem
agen perjalanan wisata

agència tributària n fem
otoritas pajak

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
kemarin
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

ai /ˈaj/ Interjection
aduh

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
air
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguabarrejar-se /ˌaj.ɣwa.ba.reˈd͡ʒaɾ.se/ /ˌaj.ɣwa.βa.reˈʒar.se/ /ˌaj.ɣwə.bə.rə.ʒərˈsə/ /ˌaj.ɣwə.bə.rəˈd͡ʒaɾ.sə/ /ˌaj.ɣwə.βə.rəˈʒar.sə/ v
sambung

aigualejar /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒa/ /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɣwa.ɫeˈʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈd͡ʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aigualege aigualegem aigualegen aigualeges aigualegessen aigualegesses aigualegessin aigualegessis aigualegeu aigualegi aigualegin aigualegis aigualegés aigualegéssem aigualegésseu aigualegéssim aigualegéssiu aigualegí aigualeig aigualeja aigualejada aigualejades aigualejam aigualejant aigualejar aigualejara aigualejaran aigualejarem aigualejaren aigualejares aigualejareu aigualejaria aigualejarien aigualejaries aigualejarà aigualejaràs aigualejaré aigualejaríem aigualejaríeu aigualejassen aigualejasses aigualejassin aigualejassis aigualejat aigualejats aigualejau aigualejava aigualejaven aigualejaves aigualejo aigualejà aigualejàrem aigualejàreu aigualejàs aigualejàssem aigualejàsseu aigualejàssim aigualejàssiu aigualejàvem aigualejàveu bal bal (1) occ sept val v
air

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
paya rawa

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
terpentin

aiguat /ajˈɣwat/ n masc
hujan lebat

aigüera /ajˈɣwe.ɾa/ /əjˈɣwe.ɾə/ n fem
bak cuci
Pica per a rentar els plats.

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
perairan
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
aymara
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
aymara
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
aymara
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aimia /ajˈmi.a/ /əjˈmi.ə/ n fem
sayang

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
udara
(normalment incomptable) Gasos de l’atmosfera.

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. airege airegem airegen aireges airegessen airegesses airegessin airegessis airegeu airegi airegin airegis airegés airegéssem airegésseu airegéssim airegéssiu airegí aireig aireja airejada airejades airejam airejant airejar airejara airejaran airejarem airejaren airejares airejareu airejaria airejarien airejaries airejarà airejaràs airejaré airejaríem airejaríeu airejassen airejasses airejassin airejassis airejat airejats airejau airejava airejaven airejaves airejo airejà airejàrem airejàreu airejàs airejàssem airejàsseu airejàssim airejàssiu airejàvem airejàveu bal bal (1) occ sept val v
menayangkan

aiurveda /a.iwrˈβɛ.ða/ /a.iwɾˈvɛ.ða/ /a.iwɾˈβɛ.ðɛ/ /ə.iwrˈbɛ.ðə/ /ə.iwɾˈvɛ.ðə/ n masc
ayurweda

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
cangkul

aixafar /a.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfaɾ/ /ə.ʃəˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixaf aixafa aixafada aixafades aixafam aixafant aixafar aixafara aixafaran aixafarem aixafaren aixafares aixafareu aixafaria aixafarien aixafaries aixafarà aixafaràs aixafaré aixafaríem aixafaríeu aixafassen aixafasses aixafassin aixafassis aixafat aixafats aixafau aixafava aixafaven aixafaves aixafe aixafem aixafen aixafes aixafessen aixafesses aixafessin aixafessis aixafeu aixafi aixafin aixafis aixafo aixafà aixafàrem aixafàreu aixafàs aixafàssem aixafàsseu aixafàssim aixafàssiu aixafàvem aixafàveu aixafés aixaféssem aixafésseu aixaféssim aixaféssiu aixafí bal bal (1) occ sept val v
gebetan
Pressionar sobre alguna cosa fins a destruir-la, generalment en sentit de dalt cap a baix, per exemple fent la força amb un peu.
Quedar una persona amb desànim per continuar amb una disputa.

aixecament /a.ʃe.kaˈmen/ /aj.ʃe.kaˈmen/ /aj.ʃe.kaˈment/ /ə.ʃə.kəˈmen/ /ə.ʃə.kəˈment/ n masc
pencabutan

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixec aixeca aixecada aixecades aixecam aixecant aixecar aixecara aixecaran aixecarem aixecaren aixecares aixecareu aixecaria aixecarien aixecaries aixecarà aixecaràs aixecaré aixecaríem aixecaríeu aixecassen aixecasses aixecassin aixecassis aixecat aixecats aixecau aixecava aixecaven aixecaves aixeco aixecà aixecàrem aixecàreu aixecàs aixecàssem aixecàsseu aixecàssim aixecàssiu aixecàvem aixecàveu aixeque aixequem aixequen aixeques aixequessen aixequesses aixequessin aixequessis aixequeu aixequi aixequin aixequis aixequés aixequéssem aixequésseu aixequéssim aixequéssiu aixequí alg bal bal (1) occ sept val v
angkat
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
ketiak

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
keran
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixina /ajˈʃi.na/ /aˈʃi.na/ /əˈʃi.nə/ adv
begini
Així, d'aquesta manera.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
jadi
De la mateixa manera, en conseqüència.

així així adv
biasa saja

així mateix /ajˌʃi /aˌʃi adv
begini

això /ajˈʃɔ/ /aˈʃɔ/ /əˈʃɔ/ pronoun
ini

ajaçar /a.d͡ʒaˈsa/ /a.d͡ʒaˈsaɾ/ /a.ʒaˈsa/ /ə.ʒəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajace ajacem ajacen ajaces ajacessen ajacesses ajacessin ajacessis ajaceu ajaci ajacin ajacis ajacés ajacéssem ajacésseu ajacéssim ajacéssiu ajací ajaç ajaça ajaçada ajaçades ajaçam ajaçant ajaçar ajaçara ajaçaran ajaçarem ajaçaren ajaçares ajaçareu ajaçaria ajaçarien ajaçaries ajaçarà ajaçaràs ajaçaré ajaçaríem ajaçaríeu ajaçassen ajaçasses ajaçassin ajaçassis ajaçat ajaçats ajaçau ajaçava ajaçaven ajaçaves ajaço ajaçà ajaçàrem ajaçàreu ajaçàs ajaçàssem ajaçàsseu ajaçàssim ajaçàssiu ajaçàvem ajaçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
baring
(pronominal) Ajaure’s en el jaç, per descansar o dormir.

ajeure /aˈd͡ʒɛw.ɾe/ /aˈʒɛw.ɾe/ /əˈʒɛw.ɾə/ ajaguda ajagudes ajagueren ajagueres ajaguessen ajaguesses ajaguessin ajaguessis ajagut ajaguts ajagué ajaguérem ajaguéreu ajagués ajaguéssem ajaguésseu ajaguéssim ajaguéssiu ajaguí ajaiem ajaient ajaieu ajauran ajaurem ajaureu ajauria ajaurien ajauries ajaurà ajauràs ajauré ajauríem ajauríeu ajec ajega ajeguem ajeguen ajegues ajegueu ajegui ajeguin ajeguis ajeia ajeien ajeies ajeim ajeis ajeu ajeuen ajeure ajeus ajèiem ajèieu bal v
melebarkan
Abaixar fins a estendre en terra el que estava dret.
menuangkan
Inclinar el blat per causa de la pluja.
berbaring
(pronominal) Posar-se al llit.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajorn ajorna ajornada ajornades ajornam ajornant ajornar ajornara ajornaran ajornarem ajornaren ajornares ajornareu ajornaria ajornarien ajornaries ajornarà ajornaràs ajornaré ajornaríem ajornaríeu ajornassen ajornasses ajornassin ajornassis ajornat ajornats ajornau ajornava ajornaven ajornaves ajorne ajornem ajornen ajornes ajornessen ajornesses ajornessin ajornessis ajorneu ajorni ajornin ajornis ajorno ajornà ajornàrem ajornàreu ajornàs ajornàssem ajornàsseu ajornàssim ajornàssiu ajornàvem ajornàveu ajornés ajornéssem ajornésseu ajornéssim ajornéssiu ajorní alg bal bal (1) occ sept val v
menunda
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
asisten
Cosa que serveix per ajudar.
(medicina) Ènema, lavativa.
bantuan
(antigament) Socors, favor.
(basquetbol) Suport tàctic d'un o més jugadors a un company d'equip en situació de defensa.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
asisten
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
bantu menolong

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
kantor walikota
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajunt ajunta ajuntada ajuntades ajuntam ajuntant ajuntar ajuntara ajuntaran ajuntarem ajuntaren ajuntares ajuntareu ajuntaria ajuntarien ajuntaries ajuntarà ajuntaràs ajuntaré ajuntaríem ajuntaríeu ajuntassen ajuntasses ajuntassin ajuntassis ajuntat ajuntats ajuntau ajuntava ajuntaven ajuntaves ajunte ajuntem ajunten ajuntes ajuntessen ajuntesses ajuntessin ajuntessis ajunteu ajunti ajuntin ajuntis ajunto ajuntà ajuntàrem ajuntàreu ajuntàs ajuntàssem ajuntàsseu ajuntàssim ajuntàssiu ajuntàvem ajuntàveu ajuntés ajuntéssem ajuntésseu ajuntéssim ajuntéssiu ajuntí alg bal bal (1) occ sept val v
sambung
Unir unes coses amb altres.
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.
ambil
(pronominal) Acompanyar-se, anar amb algú.
(pronominal) amistançar-se

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajust ajusta ajustada ajustades ajustam ajustant ajustar ajustara ajustaran ajustarem ajustaren ajustares ajustareu ajustaria ajustarien ajustaries ajustarà ajustaràs ajustaré ajustaríem ajustaríeu ajustassen ajustasses ajustassin ajustassis ajustat ajustats ajustau ajustava ajustaven ajustaves ajuste ajustem ajusten ajustes ajustessen ajustesses ajustessin ajustessis ajusteu ajusti ajustin ajustis ajusto ajustà ajustàrem ajustàreu ajustàs ajustàssem ajustàsseu ajustàssim ajustàssiu ajustàvem ajustàveu ajustés ajustéssem ajustésseu ajustéssim ajustéssiu ajustí alg bal bal (1) occ sept val v
membereskan
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.
memperlakukan
Concertar, capitular, concordar alguna cosa com el casament, la pau, les diferències o els plets.
tutup
Tancar la porta o finestra però sense girar la clau o posar els baldons.

ajustat /a.d͡ʒusˈtat/ /a.ʒusˈtat/ /ə.ʒusˈtat/ adj masc
ketat

ajusticiar /a.d͡ʒus.ti.siˈa/ /a.d͡ʒus.ti.siˈaɾ/ /a.ʒus.ti.siˈa/ /ə.ʒus.ti.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajusticia ajusticiada ajusticiades ajusticiam ajusticiant ajusticiar ajusticiara ajusticiaran ajusticiarem ajusticiaren ajusticiares ajusticiareu ajusticiaria ajusticiarien ajusticiaries ajusticiarà ajusticiaràs ajusticiaré ajusticiaríem ajusticiaríeu ajusticiassen ajusticiasses ajusticiassin ajusticiassis ajusticiat ajusticiats ajusticiau ajusticiava ajusticiaven ajusticiaves ajusticie ajusticiem ajusticien ajusticies ajusticiessen ajusticiesses ajusticiessin ajusticiessis ajusticieu ajusticii ajusticio ajusticià ajusticiàrem ajusticiàreu ajusticiàs ajusticiàssem ajusticiàsseu ajusticiàssim ajusticiàssiu ajusticiàvem ajusticiàveu ajusticiés ajusticiéssem ajusticiésseu ajusticiéssim ajusticiéssiu ajusticií ajusticiï ajusticiïn ajusticiïs bal bal (1) occ sept val v
menjalankan

al cap de preposition
sesudah

al detall /aɫ.deˈtaʎ/ /əɫ.dəˈtaʎ/ adv
ecer

ala /ˈa.ɫa/ n fem
sayap
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
albas
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alabatre /ˌa.ɫaˈba.tɾe/ /ˌa.ɫəˈβa.tɾə/ alabat alabata alabatem alabaten alabatent alabatera alabateren alabateres alabates alabatessen alabatesses alabatessin alabatessis alabateu alabati alabatia alabatien alabaties alabatin alabatis alabato alabatran alabatre alabatrem alabatreu alabatria alabatrien alabatries alabatrà alabatràs alabatré alabatríem alabatríeu alabats alabatuda alabatudes alabatut alabatuts alabaté alabatérem alabatéreu alabatés alabatéssem alabatésseu alabatéssim alabatéssiu alabatí alabatíem alabatíeu bal occ sept val v
berdenyut

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
masih

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
alarm
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
subuh
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
fajar

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
Albania
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albardà /aɫ.baɾˈða/ /əɫ.βərˈda/ n masc
badut
Bufó, truà.
benalu
(antic) Que viu de gorra.

albarà /aɫ.baˈɾa/ /əɫ.βəˈɾa/ n masc
faktur

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatros

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
aprikot

alberge /aɫˈβɛɾ.d͡ʒe/ /əɫˈβɛr.ʒə/ n masc
kesemek

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
terung

alberguista /aɫ.beɾˈɣis.ta/ /aɫ.beɾˈɣis.te/ /əɫ.βərˈɡis.tə/ n neut
anggota

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
terong

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinisme

albir /aɫˈbiɾ/ /əɫˈβir/ n masc
penengah

albirar /aɫ.biˈɾaɾ/ /aɫ.βiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. albir albira albirada albirades albiram albirant albirar albirara albiraran albirarem albiraren albirares albirareu albiraria albirarien albiraries albirarà albiraràs albiraré albiraríem albiraríeu albirassen albirasses albirassin albirassis albirat albirats albirau albirava albiraven albiraves albire albirem albiren albires albiressen albiresses albiressin albiressis albireu albiri albirin albiris albiro albirà albiràrem albiràreu albiràs albiràssem albiràsseu albiràssim albiràssiu albiràvem albiràveu albirés albiréssem albirésseu albiréssim albiréssiu albirí bal bal (1) occ sept val v
memisahkan diri
Veure confusament alguna cosa perquè està molt lluny.

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albumin

alcalde /arˈkaɫ.de/ /aɫˈkaɫ.de/ /ərˈkaɫ.də/ /əɫˈkaɫ.də/ n neut
wali kota

alcaldia /aɫ.kaɫˈdi.a/ n fem
kantor walikota

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alkaloid

alcavot /aɫ.kaˈvɔt/ /aɫ.kaˈβɔt/ /əɫ.kəˈvɔt/ /əɫ.kəˈβɔt/ n masc
germo

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
idju-idju walanda

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alkohol

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
alkoholisme

aldarull /aɫ.daˈɾuʎ/ /əɫ.dəˈɾuʎ/ n masc
baris

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
alkanal

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ aleatòria adj masc
acak

alegrar /a.ɫeˈɣɾa/ /a.ɫeˈɣɾaɾ/ /ə.ɫəˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alegr alegra alegrada alegrades alegram alegrant alegrar alegrara alegraran alegrarem alegraren alegrares alegrareu alegraria alegrarien alegraries alegrarà alegraràs alegraré alegraríem alegraríeu alegrassen alegrasses alegrassin alegrassis alegrat alegrats alegrau alegrava alegraven alegraves alegre alegrem alegren alegres alegressen alegresses alegressin alegressis alegreu alegri alegrin alegris alegro alegrà alegràrem alegràreu alegràs alegràssem alegràsseu alegràssim alegràssiu alegràvem alegràveu alegrés alegréssem alegrésseu alegréssim alegréssiu alegrí alg bal bal (1) occ sept val v
menikmati
(pronominal) Gaudir d'alguna cosa.

alegre /aˈɫe.ɣɾe/ /əˈɫe.ɣɾə/ adj
warna abu-abu
Que causen alegria per la seva vista, agradable
felica
faust, feliç, favorable

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
kegembiraan
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
Jerman bahasa Jerman
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
bahasa Jerman Jerman
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
alat pelubang

alenada /a.ɫeˈna.ða/ /ə.ɫəˈna.ðə/ n fem
kepulan
Expiració forta d’alè.

alenar /a.ɫeˈna/ /a.ɫeˈnaɾ/ /ə.ɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alena alenada alenades alenam alenant alenar alenara alenaran alenarem alenaren alenares alenareu alenaria alenarien alenaries alenarà alenaràs alenaré alenaríem alenaríeu alenassen alenasses alenassin alenassis alenat alenats alenau alenava alenaven alenaves alene alenem alenen alenes alenessen alenesses alenessin alenessis aleneu aleni alenin alenis aleno alenà alenàrem alenàreu alenàs alenàssem alenàsseu alenàssim alenàssiu alenàvem alenàveu alenés alenéssem alenésseu alenéssim alenéssiu alení alg alèn bal bal (1) occ sept val v
bernafas

alentir /a.ɫenˈti/ /a.ɫenˈtiɾ/ /ə.ɫənˈti/ alenteix alenteixen alenteixes alenteixi alenteixin alenteixis alenteixo alentesc alentesqui alentesquin alentesquis alentia alentida alentides alentien alenties alentiguem alentigueu alentim alentint alentir alentira alentiran alentirem alentiren alentires alentireu alentiria alentirien alentiries alentirà alentiràs alentiré alentiríem alentiríeu alentisc alentisca alentisquen alentisques alentissen alentisses alentissin alentissis alentit alentits alentiu alentix alentixen alentixes alentixo alentí alentíem alentíeu alentírem alentíreu alentís alentíssem alentísseu alentíssim alentíssiu bal n-occ occ sept val v
memperlambat

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
lansiran

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alert alerta alertada alertades alertam alertant alertar alertara alertaran alertarem alertaren alertares alertareu alertaria alertarien alertaries alertarà alertaràs alertaré alertaríem alertaríeu alertassen alertasses alertassin alertassis alertat alertats alertau alertava alertaven alertaves alerte alertem alerten alertes alertessen alertesses alertessin alertessis alerteu alerti alertin alertis alerto alertà alertàrem alertàreu alertàs alertàssem alertàsseu alertàssim alertàssiu alertàvem alertàveu alertés alertéssem alertésseu alertéssim alertéssiu alertí bal bal (1) occ sept val v
lansiran

aleró /a.ɫeˈɾo/ /ə.ɫəˈɾo/ n masc
sirip
Ala d’aviram desplomada per al seu consum.
(aeronàutica) Peça mòbil i maniobrable de l’ala d’un avió.
beberan
(automobilisme) Peça en la part posterior de la carrosseria per fer-lo més aerodinàmic.

aleshores /a.ɫeˈzɔ.ɾes/ /ə.ɫəˈzɔ.ɾəs/ adv
berikutnya
Llavors, en aquest cas.

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
sirip
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aletejar /a.ɫe.teˈd͡ʒa/ /a.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /a.ɫe.teˈʒa/ /ə.ɫə.təˈd͡ʒa/ /ə.ɫə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aletege aletegem aletegen aleteges aletegessen aletegesses aletegessin aletegessis aletegeu aletegi aletegin aletegis aletegés aletegéssem aletegésseu aletegéssim aletegéssiu aletegí aleteig aleteja aletejada aletejades aletejam aletejant aletejar aletejara aletejaran aletejarem aletejaren aletejares aletejareu aletejaria aletejarien aletejaries aletejarà aletejaràs aletejaré aletejaríem aletejaríeu aletejassen aletejasses aletejassin aletejassis aletejat aletejats aletejau aletejava aletejaven aletejaves aletejo aletejà aletejàrem aletejàreu aletejàs aletejàssem aletejàsseu aletejàssim aletejàssiu aletejàvem aletejàveu bal bal (1) occ sept val v
berdenyut

alfabet /aɫ.faˈbet/ adj masc
abjad

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
abjad

alfabetització /aɫ.fa.βe.ti.d͡za.siˈo/ /aɫ.fa.βe.ti.za.siˈo/ /əɫ.fə.βə.tid.zə.siˈo/ n fem
literasi

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
gajah

alforre /aɫˈfo.re/ /əɫˈfɔ.rə/ adj masc
bebas

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
selasih

alfòndec /aɫˈfɔn.dek/ /əɫˈfɔn.dək/ n masc
karavansari

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
ganggang

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algoritme

algorísmic /aɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mik/ adj masc
algoritmik

algun /aɫˈɣun/ adj masc
beberapa

alguna cosa pronoun
sesuatu

algutzir /aɫ.ɣuˈd͡ziɾ/ /əɫ.ɣuˈd͡zir/ n masc
juru sita
Ministre inferior de justícia.

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ n fem
musang
Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.

algú /aɫˈɣu/ pronoun
seseorang

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
cincin kawin
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Connexió o parentiu contret per via de casament.

aliar /a.ɫiˈa/ /a.ɫiˈaɾ/ /ə.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alia aliada aliades aliam aliant aliar aliara aliaran aliarem aliaren aliares aliareu aliaria aliarien aliaries aliarà aliaràs aliaré aliaríem aliaríeu aliassen aliasses aliassin aliassis aliat aliats aliau aliava aliaven aliaves alie aliem alien alies aliessen aliesses aliessin aliessis alieu alii alio alià aliàrem aliàreu aliàs aliàssem aliàsseu aliàssim aliàssiu aliàvem aliàveu aliés aliéssem aliésseu aliéssim aliéssiu alií aliï aliïn aliïs bal bal (1) occ sept val v
sekutu
Unir o col·ligar diferents pobles en virtut d'un tractat.
Ajuntar dos metalls per formar-ne un de nou.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
sekutu
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
logam

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
tang

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
alienasi
Acció o efecte d'alienar.
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
makanan

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
makan

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliment alimenta alimentada alimentades alimentam alimentant alimentar alimentara alimentaran alimentarem alimentaren alimentares alimentareu alimentaria alimentarien alimentaries alimentarà alimentaràs alimentaré alimentaríem alimentaríeu alimentassen alimentasses alimentassin alimentassis alimentat alimentats alimentau alimentava alimentaven alimentaves alimente alimentem alimenten alimentes alimentessen alimentesses alimentessin alimentessis alimenteu alimenti alimentin alimentis alimento alimentà alimentàrem alimentàreu alimentàs alimentàssem alimentàsseu alimentàssim alimentàssiu alimentàvem alimentàveu alimentés alimentéssem alimentésseu alimentéssim alimentéssiu alimentí bal bal (1) occ sept val v
memberi makan
Donar aliment, sustentar.

alineació /a.ɫi.ne.a.siˈo/ /ə.ɫi.ne.ə.siˈo/ n fem
formasi

alinear /a.ɫi.neˈa/ /a.ɫi.neˈaɾ/ /ə.ɫi.neˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alinea alineada alineades alineam alineant alinear alineara alinearan alinearem alinearen alineares alineareu alinearia alinearien alinearies alinearà alinearàs alinearé alinearíem alinearíeu alineassen alineasses alineassin alineassis alineat alineats alineau alineava alineaven alineaves alinee alineem alineen alinees alineessen alineesses alineessin alineessis alineeu alinei alineo alineà alineàrem alineàreu alineàs alineàssem alineàsseu alineàssim alineàssiu alineàvem alineàveu alineés alineéssem alineésseu alineéssim alineéssiu alineí alineï alineïn alineïs bal bal (1) occ sept val v
berbaris
Posar en línia recta.
(esports de pilota) Designar, un entrenador, els jugadors que han de disputar un partit.

aljub /aɫˈd͡ʒup/ /əɫˈʒup/ /əʎˈʒup/ n masc
tumpukan

aljubar /aɫ.d͡ʒuˈbaɾ/ /aɫ.d͡ʒuˈβa/ /əɫ.ʒuˈba/ /əʎ.ʒuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aljub aljuba aljubada aljubades aljubam aljubant aljubar aljubara aljubaran aljubarem aljubaren aljubares aljubareu aljubaria aljubarien aljubaries aljubarà aljubaràs aljubaré aljubaríem aljubaríeu aljubassen aljubasses aljubassin aljubassis aljubat aljubats aljubau aljubava aljubaven aljubaves aljube aljubem aljuben aljubes aljubessen aljubesses aljubessin aljubessis aljubeu aljubi aljubin aljubis aljubo aljubà aljubàrem aljubàreu aljubàs aljubàssem aljubàsseu aljubàssim aljubàssiu aljubàvem aljubàveu aljubés aljubéssem aljubésseu aljubéssim aljubéssiu aljubí bal bal (1) occ sept val v
urukan

all /ˈaʎ/ n masc
bawang putih
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allarg allarga allargada allargades allargam allargant allargar allargara allargaran allargarem allargaren allargares allargareu allargaria allargarien allargaries allargarà allargaràs allargaré allargaríem allargaríeu allargassen allargasses allargassin allargassis allargat allargats allargau allargava allargaven allargaves allargo allargue allarguem allarguen allargues allarguessen allarguesses allarguessin allarguessis allargueu allargui allarguin allarguis allargués allarguéssem allarguésseu allarguéssim allarguéssiu allarguí allargà allargàrem allargàreu allargàs allargàssem allargàsseu allargàssim allargàssiu allargàvem allargàveu bal bal (1) occ sept val v
memperpanjang
Fer més llarga una cosa.
jarum
Donar una cosa distant a qui la demana.
terakhir
Fer durar, entretenir-se en l'execució d'alguna cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
salju longsor

allejar /a.ʎeˈd͡ʒa/ /a.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /a.ʎeˈʒa/ /ə.jəˈʒa/ /ə.ʎəˈd͡ʒa/ /ə.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allege allegem allegen alleges allegessen allegesses allegessin allegessis allegeu allegi allegin allegis allegés allegéssem allegésseu allegéssim allegéssiu allegí alleig alleja allejada allejades allejam allejant allejar allejara allejaran allejarem allejaren allejares allejareu allejaria allejarien allejaries allejarà allejaràs allejaré allejaríem allejaríeu allejassen allejasses allejassin allejassis allejat allejats allejau allejava allejaven allejaves allejo allejà allejàrem allejàreu allejàs allejàssem allejàsseu allejàssim allejàssiu allejàvem allejàveu bal bal (1) occ sept val v
bawang putih

allerar /a.ʎeˈɾa/ /a.ʎeˈɾaɾ/ /ə.ʎəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aller allera allerada allerades alleram allerant allerar allerara alleraran allerarem alleraren allerares allerareu alleraria allerarien alleraries allerarà alleraràs alleraré alleraríem alleraríeu allerassen allerasses allerassin allerassis allerat allerats allerau allerava alleraven alleraves allere allerem alleren alleres alleressen alleresses alleressin alleressis allereu alleri allerin alleris allero allerà alleràrem alleràreu alleràs alleràssem alleràsseu alleràssim alleràssiu alleràvem alleràveu allerés alleréssem allerésseu alleréssim alleréssiu allerí bal bal (1) occ sept val v
jurit malam

alletament /a.ʎe.taˈmen/ /a.ʎe.taˈment/ /ə.ʎə.təˈmen/ /ə.ʎə.təˈment/ n masc
menetek

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allet alleta alletada alletades alletam alletant alletar alletara alletaran alletarem alletaren alletares alletareu alletaria alletarien alletaries alletarà alletaràs alletaré alletaríem alletaríeu alletassen alletasses alletassin alletassis alletat alletats alletau alletava alletaven alletaves allete alletem alleten alletes alletessen alletesses alletessin alletessis alleteu alleti alletin alletis alleto alletà alletàrem alletàreu alletàs alletàssem alletàsseu alletàssim alletàssiu alletàvem alletàveu alletés alletéssem alletésseu alletéssim alletéssiu alletí bal bal (1) occ sept val v
menyusui

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ alleugereix alleugereixen alleugereixes alleugereixi alleugereixin alleugereixis alleugereixo alleugeresc alleugeresqui alleugeresquin alleugeresquis alleugeria alleugerida alleugerides alleugerien alleugeries alleugeriguem alleugerigueu alleugerim alleugerint alleugerir alleugerira alleugeriran alleugerirem alleugeriren alleugerires alleugerireu alleugeriria alleugeririen alleugeriries alleugerirà alleugeriràs alleugeriré alleugeriríem alleugeriríeu alleugerisc alleugerisca alleugerisquen alleugerisques alleugerissen alleugerisses alleugerissin alleugerissis alleugerit alleugerits alleugeriu alleugerix alleugerixen alleugerixes alleugerixo alleugerí alleugeríem alleugeríeu alleugerírem alleugeríreu alleugerís alleugeríssem alleugerísseu alleugeríssim alleugeríssiu bal n-occ occ sept val v
meringankan
Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.
melegakan
Alleujar, moderar.

alleujament /a.ʎew.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎəw.ʒəˈmen/ /ə.ʎəw.ʒəˈment/ n masc
relief
Acció i efecte d'alleujar.
(golf) Acció de sortir d'una situació que dificulta o impossibilita l'execució d'un cop mitjançant un canvi de lloc de la bola.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alleuge alleugem alleugen alleuges alleugessen alleugesses alleugessin alleugessis alleugeu alleugi alleugin alleugis alleugés alleugéssem alleugésseu alleugéssim alleugéssiu alleugí alleuig alleuja alleujada alleujades alleujam alleujant alleujar alleujara alleujaran alleujarem alleujaren alleujares alleujareu alleujaria alleujarien alleujaries alleujarà alleujaràs alleujaré alleujaríem alleujaríeu alleujassen alleujasses alleujassin alleujassis alleujat alleujats alleujau alleujava alleujaven alleujaves alleujo alleujà alleujàrem alleujàreu alleujàs alleujàssem alleujàsseu alleujàssim alleujàssiu alleujàvem alleujàveu bal bal (1) occ sept val v
meringankan

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alliber allibera alliberada alliberades alliberam alliberant alliberar alliberara alliberaran alliberarem alliberaren alliberares alliberareu alliberaria alliberarien alliberaries alliberarà alliberaràs alliberaré alliberaríem alliberaríeu alliberassen alliberasses alliberassin alliberassis alliberat alliberats alliberau alliberava alliberaven alliberaves allibere alliberem alliberen alliberes alliberessen alliberesses alliberessin alliberessis allibereu alliberi alliberin alliberis allibero alliberà alliberàrem alliberàreu alliberàs alliberàssem alliberàsseu alliberàssim alliberàssiu alliberàvem alliberàveu alliberés alliberéssem alliberésseu alliberéssim alliberéssiu alliberí bal bal (1) occ sept val v
membebaskan
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allig alliga alligada alligades alligam alligant alligar alligara alligaran alligarem alligaren alligares alligareu alligaria alligarien alligaries alligarà alligaràs alligaré alligaríem alligaríeu alligassen alligasses alligassin alligassis alligat alligats alligau alligava alligaven alligaves alligo alligue alliguem alliguen alligues alliguessen alliguesses alliguessin alliguessis alligueu alligui alliguin alliguis alligués alliguéssem alliguésseu alliguéssim alliguéssiu alliguí alligà alligàrem alligàreu alligàs alligàssem alligàsseu alligàssim alligàssiu alligàvem alligàveu bal bal (1) occ sept val v
liga

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allisa allisada allisades allisam allisant allisar allisara allisaran allisarem allisaren allisares allisareu allisaria allisarien allisaries allisarà allisaràs allisaré allisaríem allisaríeu allisassen allisasses allisassin allisassis allisat allisats allisau allisava allisaven allisaves allise allisem allisen allises allisessen allisesses allisessin allisessis alliseu allisi allisin allisis alliso allisà allisàrem allisàreu allisàs allisàssem allisàsseu allisàssim allisàssiu allisàvem allisàveu allisés alliséssem allisésseu alliséssim alliséssiu allisí allís bal bal (1) occ sept val v
halus
Posar llisa alguna cosa.
Igualar, posar planes i llises les parets.

allocar-se /a.ʎoˈkaɾ.se/ /ə.ʎoˈkaɾ.sə/ /ə.ʎu.kərˈsə/ /ə.ʎuˈkar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alloc alloca allocada allocades allocam allocant allocar allocara allocaran allocarem allocaren allocares allocareu allocaria allocarien allocaries allocarà allocaràs allocaré allocaríem allocaríeu allocassen allocasses allocassin allocassis allocat allocats allocau allocava allocaven allocaves alloco allocà allocàrem allocàreu allocàs allocàssem allocàsseu allocàssim allocàssiu allocàvem allocàveu alloque alloquem alloquen alloques alloquessen alloquesses alloquessin alloquessis alloqueu alloqui alloquin alloquis alloqués alloquéssem alloquésseu alloquéssim alloquéssiu alloquí bal bal (1) occ sept val v
mengeram

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
akomodasi
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
Lloc on un s'allotja.

alluentar /a.ʎu.enˈta/ /a.ʎu.enˈtaɾ/ /ə.ʎu.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alluent alluenta alluentada alluentades alluentam alluentant alluentar alluentara alluentaran alluentarem alluentaren alluentares alluentareu alluentaria alluentarien alluentaries alluentarà alluentaràs alluentaré alluentaríem alluentaríeu alluentassen alluentasses alluentassin alluentassis alluentat alluentats alluentau alluentava alluentaven alluentaves alluente alluentem alluenten alluentes alluentessen alluentesses alluentessin alluentessis alluenteu alluenti alluentin alluentis alluento alluentà alluentàrem alluentàreu alluentàs alluentàssem alluentàsseu alluentàssim alluentàssiu alluentàvem alluentàveu alluentés alluentéssem alluentésseu alluentéssim alluentéssiu alluentí bal bal (1) occ sept val v
menyalakan

allunar /a.ʎuˈna/ /a.ʎuˈnaɾ/ /ə.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allun alluna allunada allunades allunam allunant allunar allunara allunaran allunarem allunaren allunares allunareu allunaria allunarien allunaries allunarà allunaràs allunaré allunaríem allunaríeu allunassen allunasses allunassin allunassis allunat allunats allunau allunava allunaven allunaves allune allunem allunen allunes allunessen allunesses allunessin allunessis alluneu alluni allunin allunis alluno allunà allunàrem allunàreu allunàs allunàssem allunàsseu allunàssim allunàssiu allunàvem allunàveu allunés allunéssem allunésseu allunéssim allunéssiu alluní bal bal (1) occ sept val v
belok
(transitiu) Donar forma corba com de mitja lluna.
bumi
(intransitiu) Posar-se un vehicle sobre la superfície de la Lluna.

allunyar /a.ʎuˈɲa/ /a.ʎuˈɲaɾ/ /ə.ʎuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alluny allunya allunyada allunyades allunyam allunyant allunyar allunyara allunyaran allunyarem allunyaren allunyares allunyareu allunyaria allunyarien allunyaries allunyarà allunyaràs allunyaré allunyaríem allunyaríeu allunyassen allunyasses allunyassin allunyassis allunyat allunyats allunyau allunyava allunyaven allunyaves allunye allunyem allunyen allunyes allunyessen allunyesses allunyessin allunyessis allunyeu allunyi allunyin allunyis allunyo allunyà allunyàrem allunyàreu allunyàs allunyàssem allunyàsseu allunyàssim allunyàssiu allunyàvem allunyàveu allunyés allunyéssem allunyésseu allunyéssim allunyéssiu allunyí bal bal (1) occ sept val v
menjauhkan

allunyat /a.ʎuˈɲat/ /ə.ʎuˈɲat/ adj masc
jauh

allà /aˈʎa/ adv
sana

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ adv
situ

allò /aˈʎɔ/ /əˈʎɔ/ pronoun
itu

alma mater /ˌaɫ.ma /ˌaɫ.mə n fem
almamater

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanak

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
setidaknya

almescar /aɫ.mesˈka/ /aɫ.mesˈkaɾ/ /əɫ.məsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. almesc almesca almescada almescades almescam almescant almescar almescara almescaran almescarem almescaren almescares almescareu almescaria almescarien almescaries almescarà almescaràs almescaré almescaríem almescaríeu almescassen almescasses almescassin almescassis almescat almescats almescau almescava almescaven almescaves almesco almescà almescàrem almescàreu almescàs almescàssem almescàsseu almescàssim almescàssiu almescàvem almescàveu almesque almesquem almesquen almesques almesquessen almesquesses almesquessin almesquessis almesqueu almesqui almesquin almesquis almesqués almesquéssem almesquésseu almesquéssim almesquéssiu almesquí bal bal (1) occ sept val v
kesturi

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
laksamana

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
infak

almud /aɫˈmut/ /əɫˈmut/ n masc
tindakan

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
setrup

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
burung
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaka

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
gelam

alquibla n fem
kiblat
Direcció cap on els musulmans s'orienten per pregar, cap a la Meca.

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
alkil

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alkimia

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
besar
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
tinggi
Situat en un punt elevat.

alta /ˈaɫ.ta/ /ˈaɫ.tə/ n fem
duh
Entrada o inclusió en una associació o servei.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
altar

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
pelantang

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
alterasi
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

altercar /aɫ.terˈka/ /aɫ.teɾˈka/ /aɫ.teɾˈkaɾ/ /əɫ.tərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alterc alterca altercada altercades altercam altercant altercar altercara altercaran altercarem altercaren altercares altercareu altercaria altercarien altercaries altercarà altercaràs altercaré altercaríem altercaríeu altercassen altercasses altercassin altercassis altercat altercats altercau altercava altercaven altercaves alterco altercà altercàrem altercàreu altercàs altercàssem altercàsseu altercàssim altercàssiu altercàvem altercàveu alterque alterquem alterquen alterques alterquessen alterquesses alterquessin alterquessis alterqueu alterqui alterquin alterquis alterqués alterquéssem alterquésseu alterquéssim alterquéssiu alterquí bal bal (1) occ sept val v
bentur

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
dataran

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
halte

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
lain

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ adv
juga
(judicial) Igualment, també.

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruisme

aluda /aˈɫu.ða/ /əˈɫu.ðə/ n fem
kulit
Pell blanca de xai o cabrit, molt suau i prima, que l'aluder adobava amb alum de roca. De l'aluda se'n feien guants, bosses i cobertes de llibres.

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
tawas

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
aluminium

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avokad

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
ek

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alzina alzinada alzinades alzinam alzinant alzinar alzinaran alzinarem alzinaren alzinares alzinareu alzinaria alzinarien alzinaries alzinarà alzinaràs alzinaré alzinaríem alzinaríeu alzinassen alzinasses alzinassin alzinassis alzinat alzinats alzinau alzinava alzinaven alzinaves alzine alzinem alzinen alzines alzinessen alzinesses alzinessin alzinessis alzineu alzini alzinin alzinis alzino alzinà alzinàrem alzinàreu alzinàs alzinàssem alzinàsseu alzinàssim alzinàssiu alzinàvem alzinàveu alzinés alzinéssem alzinésseu alzinéssim alzinéssiu alziní alzín bal bal (1) occ sept v
melempengkan
Posar el cos dret i tot estirat.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
alegori

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
alel

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
haleluya

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
aligator

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
aliterasi

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
halusinasi

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
alusi

al·lè /aɫˈɫe/ /aˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
alena

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
alergi

alça /ˈaɫ.sa/ /ˈaɫ.sə/ n fem
bangkit
Augment de preu.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
pengungkit

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alce alcem alcen alces alcessen alcesses alcessin alcessis alceu alci alcin alcis alcés alcéssem alcésseu alcéssim alcéssiu alcí alg alç alça alçada alçades alçam alçant alçar alçara alçaran alçarem alçaren alçares alçareu alçaria alçarien alçaries alçarà alçaràs alçaré alçaríem alçaríeu alçassen alçasses alçassin alçassis alçat alçats alçau alçava alçaven alçaves alço alçà alçàrem alçàreu alçàs alçàssem alçàsseu alçàssim alçàssiu alçàvem alçàveu bal bal (1) occ sept val v
bangkit
Posar-se dret algú que estava assegut.
Anar en contra del poder establert.
angkat
Augmentar l'alçària.

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
napas

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ adj
baik
Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.
Digne de ser estimat.

amagament /a.ma.ɣaˈmen/ /a.ma.ɣaˈment/ /ə.mə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɣəˈment/ n masc
menyembunyikan

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
sembunyi menyembunyikan
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amainar /a.majˈna/ /a.majˈnaɾ/ /ə.məjˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amaina amainada amainades amainam amainant amainar amainara amainaran amainarem amainaren amainares amainareu amainaria amainarien amainaries amainarà amainaràs amainaré amainaríem amainaríeu amainassen amainasses amainassin amainassis amainat amainats amainau amainava amainaven amainaves amaine amainem amainen amaines amainessen amainesses amainessin amainessis amaineu amaini amainin amainis amaino amainà amainàrem amainàreu amainàs amainàssem amainàsseu amainàssim amainàssiu amainàvem amainàveu amainés amainéssem amainésseu amainéssim amainéssiu amainí amaín bal bal (1) occ sept val v
menenangkan
(intransitiu, per metonímia) Afluixar o cedir en algun desig, afany o passió.

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
amalgam

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
salad

amaniment /a.ma.niˈmen/ /a.ma.niˈment/ /ə.mə.niˈmen/ /ə.mə.niˈment/ n masc
pengolahan bahan galian

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
kekasih
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.
Persona amb qui es té una relació extramatrimonial.

amanyac /a.maˈɲak/ /ə.məˈɲak/ n masc
nina-bobok
Cant per adormir els infants.

amanyagament /a.ma.ɲa.ɣaˈmen/ /a.ma.ɲa.ɣaˈment/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈment/ n masc
belaian

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
cinta

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amar amara amarada amarades amaram amarant amarar amarara amararan amararem amararen amarares amarareu amararia amararien amararies amararà amararàs amararé amararíem amararíeu amarassen amarasses amarassin amarassis amarat amarats amarau amarava amaraven amaraves amare amarem amaren amares amaressen amaresses amaressin amaressis amareu amari amarin amaris amaro amarà amaràrem amaràreu amaràs amaràssem amaràsseu amaràssim amaràssiu amaràvem amaràveu amarés amaréssem amarésseu amaréssim amaréssiu amarí bal bal (1) occ sept val v
basuh
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.
bumi
Posar-se un hidroavió sobre la mar.
memadamkan
Tirar aigua a la calç per a fondre-la.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
asam
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargar /a.marˈɣa/ /a.maɾˈɣa/ /a.maɾˈɣaɾ/ /ə.mərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amarg amarga amargada amargades amargam amargant amargar amargara amargaran amargarem amargaren amargares amargareu amargaria amargarien amargaries amargarà amargaràs amargaré amargaríem amargaríeu amargassen amargasses amargassin amargassis amargat amargats amargau amargava amargaven amargaves amargo amargue amarguem amarguen amargues amarguessen amarguesses amarguessin amarguessis amargueu amargui amarguin amarguis amargués amarguéssem amarguésseu amarguéssim amarguéssiu amarguí amargà amargàrem amargàreu amargàs amargàssem amargàsseu amargàssim amargàssiu amargàvem amargàveu bal bal (1) occ sept val v
asam
(intransitiu) Tenir gust amarg.
kegetiran
(transitiu) Causar amargura o pena.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
kegetiran

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amarr amarra amarrada amarrades amarram amarrant amarrar amarrara amarraran amarrarem amarraren amarrares amarrareu amarraria amarrarien amarraries amarrarà amarraràs amarraré amarraríem amarraríeu amarrassen amarrasses amarrassin amarrassis amarrat amarrats amarrau amarrava amarraven amarraves amarre amarrem amarren amarres amarressen amarresses amarressin amarressis amarreu amarri amarrin amarris amarro amarrà amarràrem amarràreu amarràs amarràssem amarràsseu amarràssim amarràssiu amarràvem amarràveu amarrés amarréssem amarrésseu amarréssim amarréssiu amarrí bal bal (1) occ sept val v
memelas
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amarrir /a.maˈri/ /a.maˈriɾ/ /ə.məˈri/ amarreix amarreixen amarreixes amarreixi amarreixin amarreixis amarreixo amarresc amarresqui amarresquin amarresquis amarria amarrida amarrides amarrien amarries amarriguem amarrigueu amarrim amarrint amarrir amarrira amarriran amarrirem amarriren amarrires amarrireu amarriria amarririen amarriries amarrirà amarriràs amarriré amarriríem amarriríeu amarrisc amarrisca amarrisquen amarrisques amarrissen amarrisses amarrissin amarrissis amarrit amarrits amarriu amarrix amarrixen amarrixes amarrixo amarrí amarríem amarríeu amarrírem amarríreu amarrís amarríssem amarrísseu amarríssim amarríssiu bal n-occ occ sept val v
bergulat

amartellar /a.mar.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎaɾ/ /ə.mər.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amartell amartella amartellada amartellades amartellam amartellant amartellar amartellara amartellaran amartellarem amartellaren amartellares amartellareu amartellaria amartellarien amartellaries amartellarà amartellaràs amartellaré amartellaríem amartellaríeu amartellassen amartellasses amartellassin amartellassis amartellat amartellats amartellau amartellava amartellaven amartellaves amartelle amartellem amartellen amartelles amartellessen amartellesses amartellessin amartellessis amartelleu amartelli amartellin amartellis amartello amartellà amartellàrem amartellàreu amartellàs amartellàssem amartellàsseu amartellàssim amartellàssiu amartellàvem amartellàveu amartellés amartelléssem amartellésseu amartelléssim amartelléssiu amartellí bal bal (1) occ sept val v
palu
Picar o colpejar amb martell.
kontol
Posar al punt de dalt una arma de foc; armar un fusell.

amateur /a.maˈteɾ/ /ə.məˈter/ n neut
amatir

amb /am/ preposition
dengan
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
kedutaan

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
duta

ambdós /amˈdos/ /əmˈdos/ adj
keduanya

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ambisi

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ adj masc
ambidekstrus

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
lingkungan
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambientar /am.bi.enˈta/ /am.bi.enˈtaɾ/ /əm.bi.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambient ambienta ambientada ambientades ambientam ambientant ambientar ambientara ambientaran ambientarem ambientaren ambientares ambientareu ambientaria ambientarien ambientaries ambientarà ambientaràs ambientaré ambientaríem ambientaríeu ambientassen ambientasses ambientassin ambientassis ambientat ambientats ambientau ambientava ambientaven ambientaves ambiente ambientem ambienten ambientes ambientessen ambientesses ambientessin ambientessis ambienteu ambienti ambientin ambientis ambiento ambientà ambientàrem ambientàreu ambientàs ambientàssem ambientàsseu ambientàssim ambientàssiu ambientàvem ambientàveu ambientés ambientéssem ambientésseu ambientéssim ambientéssiu ambientí bal bal (1) occ sept val v
atur
Situar en un entorn i una època concrets.

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
kabur

ambigú /am.biˈɣu/ /əm.biˈɣu/ n masc
bufet

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambivalen

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
amber

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
amber
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambular /am.buˈɫa/ /am.buˈɫaɾ/ /əm.buˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambul ambula ambulada ambulades ambulam ambulant ambular ambulara ambularan ambularem ambularen ambulares ambulareu ambularia ambularien ambularies ambularà ambularàs ambularé ambularíem ambularíeu ambulassen ambulasses ambulassin ambulassis ambulat ambulats ambulau ambulava ambulaven ambulaves ambule ambulem ambulen ambules ambulessen ambulesses ambulessin ambulessis ambuleu ambuli ambulin ambulis ambulo ambulà ambulàrem ambulàreu ambulàs ambulàssem ambulàsseu ambulàssim ambulàssiu ambulàvem ambulàveu ambulés ambuléssem ambulésseu ambuléssim ambuléssiu ambulí bal bal (1) occ sept val v
jalan-jalan

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ ambulatòria adj masc
jalan
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ambulans

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
ancaman

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amenace amenacem amenacen amenaces amenacessen amenacesses amenacessin amenacessis amenaceu amenaci amenacin amenacis amenacés amenacéssem amenacésseu amenacéssim amenacéssiu amenací amenaç amenaça amenaçada amenaçades amenaçam amenaçant amenaçar amenaçara amenaçaran amenaçarem amenaçaren amenaçares amenaçareu amenaçaria amenaçarien amenaçaries amenaçarà amenaçaràs amenaçaré amenaçaríem amenaçaríeu amenaçassen amenaçasses amenaçassin amenaçassis amenaçat amenaçats amenaçau amenaçava amenaçaven amenaçaves amenaço amenaçà amenaçàrem amenaçàreu amenaçàs amenaçàssem amenaçàsseu amenaçàssim amenaçàssiu amenaçàvem amenaçàveu bal bal (1) occ sept val v
ancam

amerar /a.meˈɾa/ /a.meˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amer amera amerada amerades ameram amerant amerar amerara ameraran amerarem ameraren amerares amerareu ameraria amerarien ameraries amerarà ameraràs ameraré ameraríem ameraríeu amerassen amerasses amerassin amerassis amerat amerats amerau amerava ameraven ameraves amere amerem ameren ameres ameressen ameresses ameressin ameressis amereu ameri amerin ameris amero amerà ameràrem ameràreu ameràs ameràssem ameràsseu ameràssim ameràssiu ameràvem ameràveu amerés ameréssem amerésseu ameréssim ameréssiu amerí bal bal (1) occ sept val v
belit

americana /a.me.ɾiˈka.na/ /ə.mə.ɾiˈka.nə/ n fem
jas
Forma femenina de americà.

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
orang Amerika
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
orang Amerika
habitant d'Amèrica
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
batu kecubung
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
batu kecubung
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
buah badam

amfi- /aɱ.fi/ /əɱ.fi/ prefix
amfi-

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
amfibia amfibi
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfitrió /aɱ.fi.tɾiˈo/ n masc
tuan rumah

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
bahasa Amharik

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
asbestos

amic /aˈmik/ n masc
teman
Que té amistat.

amical /a.miˈkaɫ/ /ə.miˈkaɫ/ adj
ramah

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amid amida amidada amidades amidam amidant amidar amidara amidaran amidarem amidaren amidares amidareu amidaria amidarien amidaries amidarà amidaràs amidaré amidaríem amidaríeu amidassen amidasses amidassin amidassis amidat amidats amidau amidava amidaven amidaves amide amidem amiden amides amidessen amidesses amidessin amidessis amideu amidi amidin amidis amido amidà amidàrem amidàreu amidàs amidàssem amidàsseu amidàssim amidàssiu amidàvem amidàveu amidés amidéssem amidésseu amidéssim amidéssiu amidí bal bal (1) occ sept val v
ukur
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.
bandingkan
Igualar o comparar alguna cosa no material amb una altra.

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amilase

amistat /a.misˈtat/ n fem
persahabatan
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
ramah

amit /aˈmit/ /əˈmit/ n masc
amik

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
amnesti

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnesia

amo /ˈa.mo/ /ˈa.mu/ n masc
magister

amoixar /a.mojˈʃa/ /a.mojˈʃaɾ/ /a.moˈʃa/ /ə.moˈʃa/ /ə.muˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amoix amoixa amoixada amoixades amoixam amoixant amoixar amoixara amoixaran amoixarem amoixaren amoixares amoixareu amoixaria amoixarien amoixaries amoixarà amoixaràs amoixaré amoixaríem amoixaríeu amoixassen amoixasses amoixassin amoixassis amoixat amoixats amoixau amoixava amoixaven amoixaves amoixe amoixem amoixen amoixes amoixessen amoixesses amoixessin amoixessis amoixeu amoixi amoixin amoixis amoixo amoixà amoixàrem amoixàreu amoixàs amoixàssem amoixàsseu amoixàssim amoixàssiu amoixàvem amoixàveu amoixés amoixéssem amoixésseu amoixéssim amoixéssiu amoixí bal bal (1) occ sept val v
langkah

amollar /a.moˈʎa/ /a.moˈʎaɾ/ /ə.moˈʎa/ /ə.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amoll amolla amollada amollades amollam amollant amollar amollara amollaran amollarem amollaren amollares amollareu amollaria amollarien amollaries amollarà amollaràs amollaré amollaríem amollaríeu amollassen amollasses amollassin amollassis amollat amollats amollau amollava amollaven amollaves amolle amollem amollen amolles amollessen amollesses amollessin amollessis amolleu amolli amollin amollis amollo amollà amollàrem amollàreu amollàs amollàssem amollàsseu amollàssim amollàssiu amollàvem amollàveu amollés amolléssem amollésseu amolléssim amolléssiu amollí bal bal (1) occ sept val v
bebas
Afluixar, deixar anar a poc a poc.
menenangkan
(pronominal) Perdre el rigor, disminuir la força.

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amonest amonesta amonestada amonestades amonestam amonestant amonestar amonestara amonestaran amonestarem amonestaren amonestares amonestareu amonestaria amonestarien amonestaries amonestarà amonestaràs amonestaré amonestaríem amonestaríeu amonestassen amonestasses amonestassin amonestassis amonestat amonestats amonestau amonestava amonestaven amonestaves amoneste amonestem amonesten amonestes amonestessen amonestesses amonestessin amonestessis amonesteu amonesti amonestin amonestis amonesto amonestà amonestàrem amonestàreu amonestàs amonestàssem amonestàsseu amonestàssim amonestàssiu amonestàvem amonestàveu amonestés amonestéssem amonestésseu amonestéssim amonestéssiu amonestí bal bal (1) occ sept val v
menegur
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
cinta kasih
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amoralitat /a.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /ə.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /ə.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
amoralitas

amorrallar /a.mo.raˈʎa/ /a.mo.raˈʎaɾ/ /ə.mo.rəˈʎa/ /ə.mu.rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amorrall amorralla amorrallada amorrallades amorrallam amorrallant amorrallar amorrallara amorrallaran amorrallarem amorrallaren amorrallares amorrallareu amorrallaria amorrallarien amorrallaries amorrallarà amorrallaràs amorrallaré amorrallaríem amorrallaríeu amorrallassen amorrallasses amorrallassin amorrallassis amorrallat amorrallats amorrallau amorrallava amorrallaven amorrallaves amorralle amorrallem amorrallen amorralles amorrallessen amorrallesses amorrallessin amorrallessis amorralleu amorralli amorrallin amorrallis amorrallo amorrallà amorrallàrem amorrallàreu amorrallàs amorrallàssem amorrallàsseu amorrallàssim amorrallàssiu amorrallàvem amorrallàveu amorrallés amorralléssem amorrallésseu amorralléssim amorralléssiu amorrallí bal bal (1) occ sept val v
kekang

amorrar /a.moˈra/ /a.moˈraɾ/ /ə.moˈra/ /ə.muˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amorr amorra amorrada amorrades amorram amorrant amorrar amorrara amorraran amorrarem amorraren amorrares amorrareu amorraria amorrarien amorraries amorrarà amorraràs amorraré amorraríem amorraríeu amorrassen amorrasses amorrassin amorrassis amorrat amorrats amorrau amorrava amorraven amorraves amorre amorrem amorren amorres amorressen amorresses amorressin amorressis amorreu amorri amorrin amorris amorro amorrà amorràrem amorràreu amorràs amorràssem amorràsseu amorràssim amorràssiu amorràvem amorràveu amorrés amorréssem amorrésseu amorréssim amorréssiu amorrí bal bal (1) occ sept val v
dorong
Fer posar algú topant de cara o de boca en algun lloc.

amorronir /a.mo.roˈni/ /a.mo.roˈniɾ/ /ə.mo.roˈni/ /ə.mu.ruˈni/ amorroneix amorroneixen amorroneixes amorroneixi amorroneixin amorroneixis amorroneixo amorronesc amorronesqui amorronesquin amorronesquis amorronia amorronida amorronides amorronien amorronies amorroniguem amorronigueu amorronim amorronint amorronir amorronira amorroniran amorronirem amorroniren amorronires amorronireu amorroniria amorronirien amorroniries amorronirà amorroniràs amorroniré amorroniríem amorroniríeu amorronisc amorronisca amorronisquen amorronisques amorronissen amorronisses amorronissin amorronissis amorronit amorronits amorroniu amorronix amorronixen amorronixes amorronixo amorroní amorroníem amorroníeu amorronírem amorroníreu amorronís amorroníssem amorronísseu amorroníssim amorroníssiu bal n-occ occ sept val v
manyun

amorterar /a.mor.teˈɾa/ /a.moɾ.teˈɾa/ /a.moɾ.teˈɾaɾ/ /ə.moɾ.təˈɾa/ /ə.mur.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amorter amortera amorterada amorterades amorteram amorterant amorterar amorterara amorteraran amorterarem amorteraren amorterares amorterareu amorteraria amorterarien amorteraries amorterarà amorteraràs amorteraré amorteraríem amorteraríeu amorterassen amorterasses amorterassin amorterassis amorterat amorterats amorterau amorterava amorteraven amorteraves amortere amorterem amorteren amorteres amorteressen amorteresses amorteressin amorteressis amortereu amorteri amorterin amorteris amortero amorterà amorteràrem amorteràreu amorteràs amorteràssem amorteràsseu amorteràssim amorteràssiu amorteràvem amorteràveu amorterés amorteréssem amorterésseu amorteréssim amorteréssiu amorterí bal bal (1) occ sept val v
mencampurkan

amotinar /a.mo.tiˈna/ /a.mo.tiˈnaɾ/ /ə.mo.tiˈna/ /ə.mu.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amotina amotinada amotinades amotinam amotinant amotinar amotinara amotinaran amotinarem amotinaren amotinares amotinareu amotinaria amotinarien amotinaries amotinarà amotinaràs amotinaré amotinaríem amotinaríeu amotinassen amotinasses amotinassin amotinassis amotinat amotinats amotinau amotinava amotinaven amotinaves amotine amotinem amotinen amotines amotinessen amotinesses amotinessin amotinessis amotineu amotini amotinin amotinis amotino amotinà amotinàrem amotinàreu amotinàs amotinàssem amotinàsseu amotinàssim amotinàssiu amotinàvem amotinàveu amotinés amotinéssem amotinésseu amotinéssim amotinéssiu amotiní amotín bal bal (1) occ sept val v
angkat

amoïnar /a.mo.iˈna/ /a.mo.iˈnaɾ/ /ə.mo.iˈna/ /ə.mu.iˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amoín amoïna amoïnada amoïnades amoïnam amoïnant amoïnar amoïnara amoïnaran amoïnarem amoïnaren amoïnares amoïnareu amoïnaria amoïnarien amoïnaries amoïnarà amoïnaràs amoïnaré amoïnaríem amoïnaríeu amoïnassen amoïnasses amoïnassin amoïnassis amoïnat amoïnats amoïnau amoïnava amoïnaven amoïnaves amoïne amoïnem amoïnen amoïnes amoïnessen amoïnesses amoïnessin amoïnessis amoïneu amoïni amoïnin amoïnis amoïno amoïnà amoïnàrem amoïnàreu amoïnàs amoïnàssem amoïnàsseu amoïnàssim amoïnàssiu amoïnàvem amoïnàveu amoïnés amoïnéssem amoïnésseu amoïnéssim amoïnéssiu amoïní bal bal (1) occ sept val v
menghiraukan
(pronominal) Cansar-se, preocupar-se, per esbrinar alguna cosa.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampere

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
lebar

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
lebar
Que té unes mides grans en amplària.

ampliar /am.pɫiˈa/ /am.pɫiˈaɾ/ /əm.pɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amplia ampliada ampliades ampliam ampliant ampliar ampliara ampliaran ampliarem ampliaren ampliares ampliareu ampliaria ampliarien ampliaries ampliarà ampliaràs ampliaré ampliaríem ampliaríeu ampliassen ampliasses ampliassin ampliassis ampliat ampliats ampliau ampliava ampliaven ampliaves amplie ampliem amplien amplies ampliessen ampliesses ampliessin ampliessis amplieu amplii amplio amplià ampliàrem ampliàreu ampliàs ampliàssem ampliàsseu ampliàssim ampliàssiu ampliàvem ampliàveu ampliés ampliéssem ampliésseu ampliéssim ampliéssiu amplií ampliï ampliïn ampliïs bal bal (1) occ sept val v
membesarkan

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
botol
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.
(basquetbol) Cadascuna de les dues àrees pròximes a les cistelles, delimitades per la línia de fons, la línia de tirs lliures i dues línies laterals que les uneixen.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputasi

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
jimat

amullerar-se /a.mu.ʎeˈɾaɾ.se/ /ə.mu.jə.ɾərˈsə/ /ə.mu.ʎəˈɾar.sə/ /ə.mu.ʎəˈɾaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amuller amullera amullerada amullerades amulleram amullerant amullerar amullerara amulleraran amullerarem amulleraren amullerares amullerareu amulleraria amullerarien amulleraries amullerarà amulleraràs amulleraré amulleraríem amulleraríeu amullerassen amullerasses amullerassin amullerassis amullerat amullerats amullerau amullerava amulleraven amulleraves amullere amullerem amulleren amulleres amulleressen amulleresses amulleressin amulleressis amullereu amulleri amullerin amulleris amullero amullerà amulleràrem amulleràreu amulleràs amulleràssem amulleràsseu amulleràssim amulleràssiu amulleràvem amulleràveu amullerés amulleréssem amullerésseu amulleréssim amulleréssiu amullerí bal bal (1) occ sept val v
mengawinkan

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ Interjection
ayo
Encoratjament a pujar, a prosseguir.

amuradar /a.mu.ɾaˈða/ /a.mu.ɾaˈðaɾ/ /ə.mu.ɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amurad amurada amuradada amuradades amuradam amuradant amuradar amuradara amuradaran amuradarem amuradaren amuradares amuradareu amuradaria amuradarien amuradaries amuradarà amuradaràs amuradaré amuradaríem amuradaríeu amuradassen amuradasses amuradassin amuradassis amuradat amuradats amuradau amuradava amuradaven amuradaves amurade amuradem amuraden amurades amuradessen amuradesses amuradessin amuradessis amuradeu amuradi amuradin amuradis amurado amuradà amuradàrem amuradàreu amuradàs amuradàssem amuradàsseu amuradàssim amuradàssiu amuradàvem amuradàveu amuradés amuradéssem amuradésseu amuradéssim amuradéssiu amuradí bal bal (1) occ sept val v
dinding

amén /əˈmen/ Interjection
amin

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anakronisme

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagram

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
buta huruf

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
buta aksara

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgesik

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg analitz analitza analitzada analitzades analitzam analitzant analitzar analitzara analitzaran analitzarem analitzaren analitzares analitzareu analitzaria analitzarien analitzaries analitzarà analitzaràs analitzaré analitzaríem analitzaríeu analitzassen analitzasses analitzassin analitzassis analitzat analitzats analitzau analitzava analitzaven analitzaves analitze analitzem analitzen analitzes analitzessen analitzesses analitzessin analitzessis analitzeu analitzi analitzin analitzis analitzo analitzà analitzàrem analitzàreu analitzàs analitzàssem analitzàsseu analitzàssim analitzàssiu analitzàvem analitzàveu analitzés analitzéssem analitzésseu analitzéssim analitzéssiu analitzí bal bal (1) occ sept val v
bahas

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analogi
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

analògic /a.naˈɫɔ.ʒik/ /ə.nəˈɫɔ.ʒik/ adj masc
analog

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ n fem
anamnesis

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
nanas
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
pergi
Moure's d'un lloc a un altre.

anar a v
go

anar a cercar algú v
bertemu

anar a la que salta v
ada

anar a rossegons v
melinting

anar a tomballons v
melinting
Rodolar, caure per algun declivi.

anar amb v
ambil
Tenir o portar allò que el nom que segueix significa.

anar damunt v
berenáng

anar darrere v
berlari
D'alguna cosa, intentar assolir-la.

anar de dalt a baix v
peleset

anar de la Seca a la Meca v
mengembara

anar per damunt v
berenáng

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarki

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarkisme

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastomosis

anatematitzar /a.na.te.ma.tiˈd͡za/ /a.na.te.ma.tiˈza/ /a.na.te.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anatematitz anatematitza anatematitzada anatematitzades anatematitzam anatematitzant anatematitzar anatematitzara anatematitzaran anatematitzarem anatematitzaren anatematitzares anatematitzareu anatematitzaria anatematitzarien anatematitzaries anatematitzarà anatematitzaràs anatematitzaré anatematitzaríem anatematitzaríeu anatematitzassen anatematitzasses anatematitzassin anatematitzassis anatematitzat anatematitzats anatematitzau anatematitzava anatematitzaven anatematitzaves anatematitze anatematitzem anatematitzen anatematitzes anatematitzessen anatematitzesses anatematitzessin anatematitzessis anatematitzeu anatematitzi anatematitzin anatematitzis anatematitzo anatematitzà anatematitzàrem anatematitzàreu anatematitzàs anatematitzàssem anatematitzàsseu anatematitzàssim anatematitzàssiu anatematitzàvem anatematitzàveu anatematitzés anatematitzéssem anatematitzésseu anatematitzéssim anatematitzéssiu anatematitzí bal bal (1) occ sept val v
melaknat

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomi

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
lebih tua

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg ancor ancora ancorada ancorades ancoram ancorant ancorar ancorara ancoraran ancorarem ancoraren ancorares ancorareu ancoraria ancorarien ancoraries ancorarà ancoraràs ancoraré ancoraríem ancoraríeu ancorassen ancorasses ancorassin ancorassis ancorat ancorats ancorau ancorava ancoraven ancoraves ancore ancorem ancoren ancores ancoressen ancoresses ancoressin ancoressis ancoreu ancori ancorin ancoris ancoro ancorà ancoràrem ancoràreu ancoràs ancoràssem ancoràsseu ancoràssim ancoràssiu ancoràvem ancoràveu ancorés ancoréssem ancorésseu ancoréssim ancoréssiu ancorí bal bal (1) occ sept val v
jangkar

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
peron
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ n masc
androgen

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ andrògina adj masc
jantina

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
android

androna /anˈdɾo.na/ /ənˈdɾo.nə/ n fem
gang

anedó /a.neˈðo/ /ə.nəˈðo/ n masc
itik

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
cincin
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anellar /a.neˈʎa/ /a.neˈʎaɾ/ /ə.nəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anell anella anellada anellades anellam anellant anellar anellara anellaran anellarem anellaren anellares anellareu anellaria anellarien anellaries anellarà anellaràs anellaré anellaríem anellaríeu anellassen anellasses anellassin anellassis anellat anellats anellau anellava anellaven anellaves anelle anellem anellen anelles anellessen anellesses anellessin anellessis anelleu anelli anellin anellis anello anellà anellàrem anellàreu anellàs anellàssem anellàsseu anellàssim anellàssiu anellàvem anellàveu anellés anelléssem anellésseu anelléssim anelléssiu anellí bal bal (1) occ sept val v
dering

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
anestesi

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
sudut
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
bahasa inggris Bahasa inggris
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
bahasa Inggris Kuna

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
menyiksa

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ n fem
kucing angora

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
belut

anguila elèctrica n fem
belut listrik

anguniejar /aŋ.ɡu.ni.eˈd͡ʒa/ /aŋ.ɡu.ni.eˈd͡ʒaɾ/ /aŋ.ɡu.ni.eˈʒa/ /əŋ.ɡu.ni.əˈd͡ʒa/ /əŋ.ɡu.ni.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anguniege anguniegem anguniegen angunieges anguniegessen anguniegesses anguniegessin anguniegessis anguniegeu anguniegi anguniegin anguniegis anguniegés anguniegéssem anguniegésseu anguniegéssim anguniegéssiu anguniegí angunieig angunieja anguniejada anguniejades anguniejam anguniejant anguniejar anguniejara anguniejaran anguniejarem anguniejaren anguniejares anguniejareu anguniejaria anguniejarien anguniejaries anguniejarà anguniejaràs anguniejaré anguniejaríem anguniejaríeu anguniejassen anguniejasses anguniejassin anguniejassis anguniejat anguniejats anguniejau anguniejava anguniejaven anguniejaves anguniejo anguniejà anguniejàrem anguniejàreu anguniejàs anguniejàssem anguniejàsseu anguniejàssim anguniejàssiu anguniejàvem anguniejàveu bal bal (1) occ sept val v
menyiksa
(pronominal) Posar-se anguniós.

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
menyiksa

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ n masc
dambaan

anhelar /a.neˈɫa/ /a.neˈɫaɾ/ /ə.nəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anhel anhela anhelada anhelades anhelam anhelant anhelar anhelara anhelaran anhelarem anhelaren anhelares anhelareu anhelaria anhelarien anhelaries anhelarà anhelaràs anhelaré anhelaríem anhelaríeu anhelassen anhelasses anhelassin anhelassis anhelat anhelats anhelau anhelava anhelaven anhelaves anhele anhelem anhelen anheles anhelessen anhelesses anhelessin anhelessis anheleu anheli anhelin anhelis anhelo anhelà anhelàrem anhelàreu anhelàs anhelàssem anhelàsseu anhelàssim anhelàssiu anhelàvem anhelàveu anhelés anheléssem anhelésseu anheléssim anheléssiu anhelí bal bal (1) occ sept val v
harapan

animació n fem
animasi

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
binatang

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
binatang

animalada /ə.ni.məˈɫa.ðə/ n fem
ngomong besar
Idea o acció molt mal pensada i sovint exagerada.

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
semalam
Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anivell anivella anivellada anivellades anivellam anivellant anivellar anivellara anivellaran anivellarem anivellaren anivellares anivellareu anivellaria anivellarien anivellaries anivellarà anivellaràs anivellaré anivellaríem anivellaríeu anivellassen anivellasses anivellassin anivellassis anivellat anivellats anivellau anivellava anivellaven anivellaves anivelle anivellem anivellen anivelles anivellessen anivellesses anivellessin anivellessis anivelleu anivelli anivellin anivellis anivello anivellà anivellàrem anivellàreu anivellàs anivellàssem anivellàsseu anivellàssim anivellàssiu anivellàvem anivellàveu anivellés anivelléssem anivellésseu anivelléssim anivelléssiu anivellí bal bal (1) occ sept val v
waterpas
Posar en equilibri o igualtat qualsevol cosa material.

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
ulang tahun
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
anion

annexar /an.nekˈsa/ /an.nekˈsaɾ/ /ən.nəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. annex annexa annexada annexades annexam annexant annexar annexara annexaran annexarem annexaren annexares annexareu annexaria annexarien annexaries annexarà annexaràs annexaré annexaríem annexaríeu annexassen annexasses annexassin annexassis annexat annexats annexau annexava annexaven annexaves annexe annexem annexen annexes annexessen annexesses annexessin annexessis annexeu annexi annexin annexis annexo annexà annexàrem annexàreu annexàs annexàssem annexàsseu annexàssim annexàssiu annexàvem annexàveu annexés annexéssem annexésseu annexéssim annexéssiu annexí bal bal (1) occ sept val v
mencaplok

annexionar /an.nek.si.oˈna/ /an.nek.si.oˈnaɾ/ /ən.nək.si.oˈna/ /ən.nək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. annexion annexiona annexionada annexionades annexionam annexionant annexionar annexionara annexionaran annexionarem annexionaren annexionares annexionareu annexionaria annexionarien annexionaries annexionarà annexionaràs annexionaré annexionaríem annexionaríeu annexionassen annexionasses annexionassin annexionassis annexionat annexionats annexionau annexionava annexionaven annexionaves annexione annexionem annexionen annexiones annexionessen annexionesses annexionessin annexionessis annexioneu annexioni annexionin annexionis annexiono annexionà annexionàrem annexionàreu annexionàs annexionàssem annexionàsseu annexionàssim annexionàssiu annexionàvem annexionàveu annexionés annexionéssem annexionésseu annexionéssim annexionéssiu annexioní bal bal (1) occ sept val v
mencaplok

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anomena anomenada anomenades anomenam anomenant anomenar anomenara anomenaran anomenarem anomenaren anomenares anomenareu anomenaria anomenarien anomenaries anomenarà anomenaràs anomenaré anomenaríem anomenaríeu anomenassen anomenasses anomenassin anomenassis anomenat anomenats anomenau anomenava anomenaven anomenaves anomene anomenem anomenen anomenes anomenessen anomenesses anomenessin anomenessis anomeneu anomeni anomenin anomenis anomeno anomenà anomenàrem anomenàreu anomenàs anomenàssem anomenàsseu anomenàssim anomenàssiu anomenàvem anomenàveu anomenés anomenéssem anomenésseu anomenéssim anomenéssiu anomení anomèn bal bal (1) occ sept val v
nama
Posar nom.
memanggil
Designar a alguna persona o cosa pel seu nom.

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
abnormal

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anoreksia

anotació /a.no.ta.siˈo/ /ə.no.tə.siˈo/ /ə.nu.tə.siˈo/ n fem
anotasi

anotar /a.noˈta/ /a.noˈtaɾ/ /ə.noˈta/ /ə.nuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anot anota anotada anotades anotam anotant anotar anotara anotaran anotarem anotaren anotares anotareu anotaria anotarien anotaries anotarà anotaràs anotaré anotaríem anotaríeu anotassen anotasses anotassin anotassis anotat anotats anotau anotava anotaven anotaves anote anotem anoten anotes anotessen anotesses anotessin anotessis anoteu anoti anotin anotis anoto anotà anotàrem anotàreu anotàs anotàssem anotàsseu anotàssim anotàssiu anotàvem anotàveu anotés anotéssem anotésseu anotéssim anotéssiu anotí bal bal (1) occ sept val v
partitur
(basquetbol) Aconseguir un nombre determinat de punts o de cistelles.

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
pegangan
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
ansietas

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
cemas

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
rusa besar
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.
bungalan
Color marró ataronjat com el cuir de certs animals.

antecedentment /an.te.seˌðemˈmen/ /an.te.seˌðemˈment/ /ən.tə.səˌðemˈmen/ /ən.tə.səˌðemˈment/ adv
dulu

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
antena
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anteposar /ˌan.te.poˈza/ /ˌan.te.poˈzaɾ/ /ˌan.tə.poˈza/ /ˌan.tə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anteposa anteposada anteposades anteposam anteposant anteposar anteposara anteposaran anteposarem anteposaren anteposares anteposareu anteposaria anteposarien anteposaries anteposarà anteposaràs anteposaré anteposaríem anteposaríeu anteposassen anteposasses anteposassin anteposassis anteposat anteposats anteposau anteposava anteposaven anteposaves antepose anteposem anteposen anteposes anteposessen anteposesses anteposessin anteposessis anteposeu anteposi anteposin anteposis anteposo anteposà anteposàrem anteposàreu anteposàs anteposàssem anteposàsseu anteposàssim anteposàssiu anteposàvem anteposàveu anteposés anteposéssem anteposésseu anteposéssim anteposéssiu anteposí antepòs bal bal (1) occ sept val v
menempatkan
Posar davant.

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
dulu

antibiòtic n masc
antibiotik

antic /anˈtik/ antiga adj masc
lama
De molts anys i valuós per aquest motiu.
Vell.
Passat.

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
antikapitalisme

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
antisipasi

anticipar /an.ti.siˈpa/ /an.ti.siˈpaɾ/ /ən.ti.siˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anticip anticipa anticipada anticipades anticipam anticipant anticipar anticipara anticiparan anticiparem anticiparen anticipares anticipareu anticiparia anticiparien anticiparies anticiparà anticiparàs anticiparé anticiparíem anticiparíeu anticipassen anticipasses anticipassin anticipassis anticipat anticipats anticipau anticipava anticipaven anticipaves anticipe anticipem anticipen anticipes anticipessen anticipesses anticipessin anticipessis anticipeu anticipi anticipin anticipis anticipo anticipà anticipàrem anticipàreu anticipàs anticipàssem anticipàsseu anticipàssim anticipàssiu anticipàvem anticipàveu anticipés anticipéssem anticipésseu anticipéssim anticipéssiu anticipí bal bal (1) occ sept val v
bawa
Fer alguna cosa abans del temps regular o assenyalat.

anticomunisme /ˌan.ti.ko.muˈniz.me/ /ˌan.ti.ko.muˈniz.mə/ /ˌan.ti.ku.muˈniz.mə/ n masc
anti-komunisme

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
antibodi

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
antifasisme

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antifeminisme

antigalla /an.tiˈɣa.ʎa/ /ən.tiˈɣa.jə/ /ən.tiˈɣa.ʎə/ n fem
antik

antigament /anˌti.ɣaˈmen/ /anˌti.ɣaˈment/ /ənˌti.ɣəˈmen/ /ənˌti.ɣəˈment/ adv
Kuno

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antimoni

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
antipati

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antisemitisme

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antroposentrisme

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antropologi

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
antidot

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antilop

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antipode
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antonim
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
tahunan

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
jari manis
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ n masc
jari manis
(anatomia) Quart dit de la mà entre el dit del cor i el menovell.

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anul anul·la anul·lada anul·lades anul·lam anul·lant anul·lar anul·lara anul·laran anul·larem anul·laren anul·lares anul·lareu anul·laria anul·larien anul·laries anul·larà anul·laràs anul·laré anul·laríem anul·laríeu anul·lassen anul·lasses anul·lassin anul·lassis anul·lat anul·lats anul·lau anul·lava anul·laven anul·laves anul·le anul·lem anul·len anul·les anul·lessen anul·lesses anul·lessin anul·lessis anul·leu anul·li anul·lin anul·lis anul·lo anul·là anul·làrem anul·làreu anul·làs anul·làssem anul·làsseu anul·làssim anul·làssiu anul·làvem anul·làveu anul·lés anul·léssem anul·lésseu anul·léssim anul·léssiu anul·lí bal bal (1) occ sept val v
jari manis
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
iklan reklame
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anuncia anunciada anunciades anunciam anunciant anunciar anunciara anunciaran anunciarem anunciaren anunciares anunciareu anunciaria anunciarien anunciaries anunciarà anunciaràs anunciaré anunciaríem anunciaríeu anunciassen anunciasses anunciassin anunciassis anunciat anunciats anunciau anunciava anunciaven anunciaves anuncie anunciem anuncien anuncies anunciessen anunciesses anunciessin anunciessis anuncieu anuncii anuncio anuncià anunciàrem anunciàreu anunciàs anunciàssem anunciàsseu anunciàssim anunciàssiu anunciàvem anunciàveu anunciés anunciéssem anunciésseu anunciéssim anunciéssiu anuncií anunciï anunciïn anunciïs bal bal (1) occ sept val v
mengumumkan
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ n masc
anus dubur

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
bilis

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
tahun
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
tahun kabisat

anyal /aˈɲaɫ/ /əˈɲaɫ/ adj
tahunan

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
anak domba

anyellar /a.ɲeˈʎa/ /a.ɲeˈʎaɾ/ /ə.ɲəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anyell anyella anyellada anyellades anyellam anyellant anyellar anyellara anyellaran anyellarem anyellaren anyellares anyellareu anyellaria anyellarien anyellaries anyellarà anyellaràs anyellaré anyellaríem anyellaríeu anyellassen anyellasses anyellassin anyellassis anyellat anyellats anyellau anyellava anyellaven anyellaves anyelle anyellem anyellen anyelles anyellessen anyellesses anyellessin anyellessis anyelleu anyelli anyellin anyellis anyello anyellà anyellàrem anyellàreu anyellàs anyellàssem anyellàsseu anyellàssim anyellàssiu anyellàvem anyellàveu anyellés anyelléssem anyellésseu anyelléssim anyelléssiu anyellí bal bal (1) occ sept val v
anak domba

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
saya berumur ... tahun
Forma plural de any.

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
analisis
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anàlisi del discurs n fem
analisis wacana

anàlisi post mortem n fem
ulasan

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
anekdot

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anemia

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
adas
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.
gula-gula
Confit petit.

aombrar /a.omˈbɾa/ /a.omˈbɾaɾ/ /ə.omˈbɾa/ /ə.umˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aombr aombra aombrada aombrades aombram aombrant aombrar aombrara aombraran aombrarem aombraren aombrares aombrareu aombraria aombrarien aombraries aombrarà aombraràs aombraré aombraríem aombraríeu aombrassen aombrasses aombrassin aombrassis aombrat aombrats aombrau aombrava aombraven aombraves aombre aombrem aombren aombres aombressen aombresses aombressin aombressis aombreu aombri aombrin aombris aombro aombrà aombràrem aombràreu aombràs aombràssem aombràsseu aombràssim aombràssiu aombràvem aombràveu aombrés aombréssem aombrésseu aombréssim aombréssiu aombrí bal bal (1) occ sept val v
bayangan
Fer ombra una cosa a altra.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apa /ˈa.pa/ /ˈa.pə/ Interjection
ayo
Interjecció emprada per a encoratjar.

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
memadamkan
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

apagat /a.paˈɣat/ /ə.pəˈɣat/ adj masc
pingsan
Sense vigor, poc animat.

apallissar /a.pa.ʎiˈsa/ /a.pa.ʎiˈsaɾ/ /ə.pə.ʎiˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apallissa apallissada apallissades apallissam apallissant apallissar apallissara apallissaran apallissarem apallissaren apallissares apallissareu apallissaria apallissarien apallissaries apallissarà apallissaràs apallissaré apallissaríem apallissaríeu apallissassen apallissasses apallissassin apallissassis apallissat apallissats apallissau apallissava apallissaven apallissaves apallisse apallissem apallissen apallisses apallissessen apallissesses apallissessin apallissessis apallisseu apallissi apallissin apallissis apallisso apallissà apallissàrem apallissàreu apallissàs apallissàssem apallissàsseu apallissàssim apallissàssiu apallissàvem apallissàveu apallissés apallisséssem apallissésseu apallisséssim apallisséssiu apallissí apallís bal bal (1) occ sept val v
hajar

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
etalase
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparc aparca aparcada aparcades aparcam aparcant aparcar aparcara aparcaran aparcarem aparcaren aparcares aparcareu aparcaria aparcarien aparcaries aparcarà aparcaràs aparcaré aparcaríem aparcaríeu aparcassen aparcasses aparcassin aparcassis aparcat aparcats aparcau aparcava aparcaven aparcaves aparco aparcà aparcàrem aparcàreu aparcàs aparcàssem aparcàsseu aparcàssim aparcàssiu aparcàvem aparcàveu aparque aparquem aparquen aparques aparquessen aparquesses aparquessin aparquessis aparqueu aparqui aparquin aparquis aparqués aparquéssem aparquésseu aparquéssim aparquéssiu aparquí bal bal (1) occ sept val v
parkir

aparedar /a.pa.ɾeˈða/ /a.pa.ɾeˈðaɾ/ /ə.pə.ɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apared apareda aparedada aparedades aparedam aparedant aparedar aparedara aparedaran aparedarem aparedaren aparedares aparedareu aparedaria aparedarien aparedaries aparedarà aparedaràs aparedaré aparedaríem aparedaríeu aparedassen aparedasses aparedassin aparedassis aparedat aparedats aparedau aparedava aparedaven aparedaves aparede aparedem apareden aparedes aparedessen aparedesses aparedessin aparedessis aparedeu aparedi aparedin aparedis aparedo aparedà aparedàrem aparedàreu aparedàs aparedàssem aparedàsseu aparedàssim aparedàssiu aparedàvem aparedàveu aparedés aparedéssem aparedésseu aparedéssim aparedéssiu aparedí bal bal (1) occ sept val v
dinding
Tancar un espai construint parets.
Tancar entre parets una víctima o un difunt.

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ n masc
pompa
Pompa, ostentació.

aparellador /a.pa.ɾe.ʎaˈðo/ /a.pa.ɾe.ʎaˈðoɾ/ /ə.pə.ɾə.jəˈðo/ /ə.pə.ɾə.ʎəˈðo/ adj masc
persiapan
Que aparella, prepara, disposa.

aparentar /a.pa.ɾenˈta/ /a.pa.ɾenˈtaɾ/ /ə.pə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aparent aparenta aparentada aparentades aparentam aparentant aparentar aparentara aparentaran aparentarem aparentaren aparentares aparentareu aparentaria aparentarien aparentaries aparentarà aparentaràs aparentaré aparentaríem aparentaríeu aparentassen aparentasses aparentassin aparentassis aparentat aparentats aparentau aparentava aparentaven aparentaves aparente aparentem aparenten aparentes aparentessen aparentesses aparentessin aparentessis aparenteu aparenti aparentin aparentis aparento aparentà aparentàrem aparentàreu aparentàs aparentàssem aparentàsseu aparentàssim aparentàssiu aparentàvem aparentàveu aparentés aparentéssem aparentésseu aparentéssim aparentéssiu aparentí bal bal (1) occ sept val v
pandangi

aparentment /a.paˌɾemˈmen/ /a.paˌɾemˈment/ /ə.pəˌɾemˈmen/ /ə.pəˌɾemˈment/ adv
agaknya

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
bentuk

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
kenampakan

aparracar /a.pa.raˈka/ /a.pa.raˈkaɾ/ /ə.pə.rəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparraca aparracada aparracades aparracant aparracar aparracara aparracaran aparracarem aparracaren aparracares aparracareu aparracaria aparracarien aparracaries aparracarà aparracaràs aparracaré aparracaríem aparracaríeu aparracassen aparracasses aparracat aparracats aparracava aparracaven aparracaves aparraco aparracà aparracàrem aparracàreu aparracàssem aparracàsseu aparracàvem aparracàveu aparraque aparraquem aparraquen aparraques aparraquessen aparraquesses aparraquessin aparraquessis aparraqueu aparraqui aparraquin aparraquis aparraqués aparraquéssem aparraquésseu aparraquéssim aparraquéssiu aparraquí occ sept val val (1) v
pelekat
(central) Cosir pedaços de roba per tapar forats en la roba vella.

apartadament /a.parˌta.ðaˈmen/ /a.paɾˌta.ðaˈmen/ /a.paɾˌta.ðaˈment/ /ə.pərˌta.ðəˈmen/ /ə.pəɾˌta.ðəˈment/ adv
terlepas

apartament /a.pal.taˈment/ /a.par.taˈmen/ /a.paɾ.taˈmen/ /a.paɾ.taˈment/ /ə.pər.təˈmen/ /ə.pəɾ.təˈment/ n masc
detasemen
Acció o efecte d'apartar.
apartemen
Part separada d'un edifici.

apartar /a.parˈta/ /a.paɾˈta/ /a.paɾˈtaɾ/ /ə.pərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apart aparta apartada apartades apartam apartant apartar apartara apartaran apartarem apartaren apartares apartareu apartaria apartarien apartaries apartarà apartaràs apartaré apartaríem apartaríeu apartassen apartasses apartassin apartassis apartat apartats apartau apartava apartaven apartaves aparte apartem aparten apartes apartessen apartesses apartessin apartessis aparteu aparti apartin apartis aparto apartà apartàrem apartàreu apartàs apartàssem apartàsseu apartàssim apartàssiu apartàvem apartàveu apartés apartéssem apartésseu apartéssim apartéssiu apartí bal bal (1) occ sept val v
menjauhkan

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apedace apedacem apedacen apedaces apedacessen apedacesses apedacessin apedacessis apedaceu apedaci apedacin apedacis apedacés apedacéssem apedacésseu apedacéssim apedacéssiu apedací apedaç apedaça apedaçada apedaçades apedaçam apedaçant apedaçar apedaçara apedaçaran apedaçarem apedaçaren apedaçares apedaçareu apedaçaria apedaçarien apedaçaries apedaçarà apedaçaràs apedaçaré apedaçaríem apedaçaríeu apedaçassen apedaçasses apedaçassin apedaçassis apedaçat apedaçats apedaçau apedaçava apedaçaven apedaçaves apedaço apedaçà apedaçàrem apedaçàreu apedaçàs apedaçàssem apedaçàsseu apedaçàssim apedaçàssiu apedaçàvem apedaçàveu bal bal (1) occ sept val v
pelekat

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apedreg apedrega apedregada apedregades apedregam apedregant apedregar apedregara apedregaran apedregarem apedregaren apedregares apedregareu apedregaria apedregarien apedregaries apedregarà apedregaràs apedregaré apedregaríem apedregaríeu apedregassen apedregasses apedregassin apedregassis apedregat apedregats apedregau apedregava apedregaven apedregaves apedrego apedregue apedreguem apedreguen apedregues apedreguessen apedreguesses apedreguessin apedreguessis apedregueu apedregui apedreguin apedreguis apedregués apedreguéssem apedreguésseu apedreguéssim apedreguéssiu apedreguí apedregà apedregàrem apedregàreu apedregàs apedregàssem apedregàsseu apedregàssim apedregàssiu apedregàvem apedregàveu bal bal (1) occ sept val v
batu
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apegar /a.peˈɣa/ /a.peˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apeg apega apegada apegades apegam apegant apegar apegara apegaran apegarem apegaren apegares apegareu apegaria apegarien apegaries apegarà apegaràs apegaré apegaríem apegaríeu apegassen apegasses apegassin apegassis apegat apegats apegau apegava apegaven apegaves apego apegue apeguem apeguen apegues apeguessen apeguesses apeguessin apeguessis apegueu apegui apeguin apeguis apegués apeguéssem apeguésseu apeguéssim apeguéssiu apeguí apegà apegàrem apegàreu apegàs apegàssem apegàsseu apegàssim apegàssiu apegàvem apegàveu bal bal (1) occ sept val v
tempel
Enganxar una cosa amb altra amb pega.

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
banding
(dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apel apel·la apel·lada apel·lades apel·lam apel·lant apel·lar apel·lara apel·laran apel·larem apel·laren apel·lares apel·lareu apel·laria apel·larien apel·laries apel·larà apel·laràs apel·laré apel·laríem apel·laríeu apel·lassen apel·lasses apel·lassin apel·lassis apel·lat apel·lats apel·lau apel·lava apel·laven apel·laves apel·le apel·lem apel·len apel·les apel·lessen apel·lesses apel·lessin apel·lessis apel·leu apel·li apel·lin apel·lis apel·lo apel·là apel·làrem apel·làreu apel·làs apel·làssem apel·làsseu apel·làssim apel·làssiu apel·làvem apel·làveu apel·lés apel·léssem apel·lésseu apel·léssim apel·léssiu apel·lí bal bal (1) occ sept val v
memanggil
Recórrer al tribunal superior perquè anul·li una sentència.
banding
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

api n masc
seledri

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
pemelihara lebah

apinyar /a.piˈɲa/ /a.piˈɲaɾ/ /ə.piˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apiny apinya apinyada apinyades apinyam apinyant apinyar apinyara apinyaran apinyarem apinyaren apinyares apinyareu apinyaria apinyarien apinyaries apinyarà apinyaràs apinyaré apinyaríem apinyaríeu apinyassen apinyasses apinyassin apinyassis apinyat apinyats apinyau apinyava apinyaven apinyaves apinye apinyem apinyen apinyes apinyessen apinyesses apinyessin apinyessis apinyeu apinyi apinyin apinyis apinyo apinyà apinyàrem apinyàreu apinyàs apinyàssem apinyàsseu apinyàssim apinyàssiu apinyàvem apinyàveu apinyés apinyéssem apinyésseu apinyéssim apinyéssiu apinyí bal bal (1) occ sept val v
berjubel

aplacar /a.pɫaˈka/ /a.pɫaˈkaɾ/ /ə.pɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aplac aplaca aplacada aplacades aplacam aplacant aplacar aplacara aplacaran aplacarem aplacaren aplacares aplacareu aplacaria aplacarien aplacaries aplacarà aplacaràs aplacaré aplacaríem aplacaríeu aplacassen aplacasses aplacassin aplacassis aplacat aplacats aplacau aplacava aplacaven aplacaves aplaco aplacà aplacàrem aplacàreu aplacàs aplacàssem aplacàsseu aplacàssim aplacàssiu aplacàvem aplacàveu aplaque aplaquem aplaquen aplaques aplaquessen aplaquesses aplaquessin aplaquessis aplaqueu aplaqui aplaquin aplaquis aplaqués aplaquéssem aplaquésseu aplaquéssim aplaquéssiu aplaquí bal bal (1) occ sept val v
menenangkan

aplacat /a.pɫaˈkat/ /ə.pɫəˈkat/ n masc
sadur

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
tepuk tangan

aplegar /a.pɫeˈɣa/ /a.pɫeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apleg aplega aplegada aplegades aplegam aplegant aplegar aplegara aplegaran aplegarem aplegaren aplegares aplegareu aplegaria aplegarien aplegaries aplegarà aplegaràs aplegaré aplegaríem aplegaríeu aplegassen aplegasses aplegassin aplegassis aplegat aplegats aplegau aplegava aplegaven aplegaves aplego aplegue apleguem apleguen aplegues apleguessen apleguesses apleguessin apleguessis aplegueu aplegui apleguin apleguis aplegués apleguéssem apleguésseu apleguéssim apleguéssiu apleguí aplegà aplegàrem aplegàreu aplegàs aplegàssem aplegàsseu aplegàssim aplegàssiu aplegàvem aplegàveu bal bal (1) occ val v
mengumpulkan
Fer coincidir persones en un lloc.

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
amprah

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aplic aplica aplicada aplicades aplicam aplicant aplicar aplicara aplicaran aplicarem aplicaren aplicares aplicareu aplicaria aplicarien aplicaries aplicarà aplicaràs aplicaré aplicaríem aplicaríeu aplicassen aplicasses aplicassin aplicassis aplicat aplicats aplicau aplicava aplicaven aplicaves aplico aplicà aplicàrem aplicàreu aplicàs aplicàssem aplicàsseu aplicàssim aplicàssiu aplicàvem aplicàveu aplique apliquem apliquen apliques apliquessen apliquesses apliquessin apliquessis apliqueu apliqui apliquin apliquis apliqués apliquéssem apliquésseu apliquéssim apliquéssiu apliquí bal bal (1) occ sept val v
menakdirkan
Destinar alguna cosa a algun ús.

aplicatiu /a.pɫi.kaˈtiw/ /ə.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
aplikatif

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apokalips

apocar /a.poˈka/ /a.poˈkaɾ/ /ə.poˈka/ /ə.puˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apoc apoca apocada apocades apocam apocant apocar apocara apocaran apocarem apocaren apocares apocareu apocaria apocarien apocaries apocarà apocaràs apocaré apocaríem apocaríeu apocassen apocasses apocassin apocassis apocat apocats apocau apocava apocaven apocaves apoco apocà apocàrem apocàreu apocàs apocàssem apocàsseu apocàssim apocàssiu apocàvem apocàveu apoque apoquem apoquen apoques apoquessen apoquesses apoquessin apoquessis apoqueu apoqui apoquin apoquis apoqués apoquéssem apoquésseu apoquéssim apoquéssiu apoquí bal bal (1) occ sept val v
rendah hati
(pronominal) Humiliar-se, tenir-se en poc.

apoderar /a.po.ðeˈɾa/ /a.po.ðeˈɾaɾ/ /ə.po.ðəˈɾa/ /ə.pu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apoder apodera apoderada apoderades apoderam apoderant apoderar apoderara apoderaran apoderarem apoderaren apoderares apoderareu apoderaria apoderarien apoderaries apoderarà apoderaràs apoderaré apoderaríem apoderaríeu apoderassen apoderasses apoderassin apoderassis apoderat apoderats apoderau apoderava apoderaven apoderaves apodere apoderem apoderen apoderes apoderessen apoderesses apoderessin apoderessis apodereu apoderi apoderin apoderis apodero apoderà apoderàrem apoderàreu apoderàs apoderàssem apoderàsseu apoderàssim apoderàssiu apoderàvem apoderàveu apoderés apoderéssem apoderésseu apoderéssim apoderéssiu apoderí bal bal (1) occ sept val v
menghinggapi
(pronominal) Fer-se amo d'una cosa, ocupar-la, posar-la sota el seu poder.

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apogee
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

aporrinar /a.po.riˈna/ /a.po.riˈnaɾ/ /ə.po.riˈna/ /ə.pu.riˈna/ aporrina aporrinada aporrinades aporrinant aporrinar aporrinaran aporrinarem aporrinaren aporrinares aporrinareu aporrinaria aporrinarien aporrinaries aporrinarà aporrinaràs aporrinaré aporrinaríem aporrinaríeu aporrinat aporrinats aporrinava aporrinaven aporrinaves aporrine aporrinem aporrinen aporrines aporrinessen aporrinesses aporrinessin aporrinessis aporrineu aporrini aporrinin aporrinis aporrino aporrinà aporrinàrem aporrinàreu aporrinàvem aporrinàveu aporrinés aporrinéssem aporrinésseu aporrinéssim aporrinéssiu aporriní occ sept v
mencemooh
Dir fàstics, injuriar de paraula.

aportar /a.porˈta/ /a.poɾˈta/ /a.poɾˈtaɾ/ /ə.poɾˈta/ /ə.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aport aporta aportada aportades aportam aportant aportar aportara aportaran aportarem aportaren aportares aportareu aportaria aportarien aportaries aportarà aportaràs aportaré aportaríem aportaríeu aportassen aportasses aportassin aportassis aportat aportats aportau aportava aportaven aportaves aporte aportem aporten aportes aportessen aportesses aportessin aportessis aporteu aporti aportin aportis aporto aportà aportàrem aportàreu aportàs aportàssem aportàsseu aportàssim aportàssiu aportàvem aportàveu aportés aportéssem aportésseu aportéssim aportéssiu aportí bal bal (1) occ sept val v
menghampiri
(nàutica) Arribar a port.
bawa
Portar cadascú la seva part.

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
apa

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apost aposta apostada apostades apostam apostant apostar apostara apostaran apostarem apostaren apostares apostareu apostaria apostarien apostaries apostarà apostaràs apostaré apostaríem apostaríeu apostassen apostasses apostassin apostassis apostat apostats apostau apostava apostaven apostaves aposte apostem aposten apostes apostessen apostesses apostessin apostessis aposteu aposti apostin apostis aposto apostà apostàrem apostàreu apostàs apostàssem apostàsseu apostàssim apostàssiu apostàvem apostàveu apostés apostéssem apostésseu apostéssim apostéssiu apostí bal bal (1) occ sept val v
taruh bertaruh
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apreciació /a.pɾe.si.a.siˈo/ /ə.pɾə.si.a.siˈo/ n fem
keputusan
(esports de pilota) Decisió presa per un àrbitre, d'acord amb el seu criteri, sobre una acció de joc.

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprecia apreciada apreciades apreciam apreciant apreciar apreciara apreciaran apreciarem apreciaren apreciares apreciareu apreciaria apreciarien apreciaries apreciarà apreciaràs apreciaré apreciaríem apreciaríeu apreciassen apreciasses apreciassin apreciassis apreciat apreciats apreciau apreciava apreciaven apreciaves aprecie apreciem aprecien aprecies apreciessen apreciesses apreciessin apreciessis aprecieu aprecii aprecio aprecià apreciàrem apreciàreu apreciàs apreciàssem apreciàsseu apreciàssim apreciàssiu apreciàvem apreciàveu apreciés apreciéssem apreciésseu apreciéssim apreciéssiu aprecií apreciï apreciïn apreciïs bal bal (1) occ sept val v
menghargai
Avaluar, posar preu a les coses vendibles.
berterima kasih
Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

apregonar /a.pɾe.ɣoˈna/ /a.pɾe.ɣoˈnaɾ/ /ə.pɾə.ɣoˈna/ /ə.pɾə.ɣuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apregon apregona apregonada apregonades apregonam apregonant apregonar apregonara apregonaran apregonarem apregonaren apregonares apregonareu apregonaria apregonarien apregonaries apregonarà apregonaràs apregonaré apregonaríem apregonaríeu apregonassen apregonasses apregonassin apregonassis apregonat apregonats apregonau apregonava apregonaven apregonaves apregone apregonem apregonen apregones apregonessen apregonesses apregonessin apregonessis apregoneu apregoni apregonin apregonis apregono apregonà apregonàrem apregonàreu apregonàs apregonàssem apregonàsseu apregonàssim apregonàssiu apregonàvem apregonàveu apregonés apregonéssem apregonésseu apregonéssim apregonéssiu apregoní bal bal (1) occ sept val v
menenggelamkan
Fer més pregon, aprofundir.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
belajar

apreuar /a.pɾeˈwa/ /a.pɾeˈwaɾ/ /ə.pɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apreu apreua apreuada apreuades apreuam apreuant apreuar apreuara apreuaran apreuarem apreuaren apreuares apreuareu apreuaria apreuarien apreuaries apreuarà apreuaràs apreuaré apreuaríem apreuaríeu apreuassen apreuasses apreuassin apreuassis apreuat apreuats apreuau apreuava apreuaven apreuaves apreue apreuem apreuen apreues apreuessen apreuesses apreuessin apreuessis apreueu apreui apreuin apreuis apreuo apreuà apreuàrem apreuàreu apreuàs apreuàssem apreuàsseu apreuàssim apreuàssiu apreuàvem apreuàveu apreués apreuéssem apreuésseu apreuéssim apreuéssiu apreuí bal bal (1) occ sept val v
memahami

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprim aprima aprimada aprimades aprimam aprimant aprimar aprimara aprimaran aprimarem aprimaren aprimares aprimareu aprimaria aprimarien aprimaries aprimarà aprimaràs aprimaré aprimaríem aprimaríeu aprimassen aprimasses aprimassin aprimassis aprimat aprimats aprimau aprimava aprimaven aprimaves aprime aprimem aprimen aprimes aprimessen aprimesses aprimessin aprimessis aprimeu aprimi aprimin aprimis aprimo aprimà aprimàrem aprimàreu aprimàs aprimàssem aprimàsseu aprimàssim aprimàssiu aprimàvem aprimàveu aprimés apriméssem aprimésseu apriméssim apriméssiu aprimí bal bal (1) occ sept val v
kurus
Fer tornar més prim.

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprofit aprofita aprofitada aprofitades aprofitam aprofitant aprofitar aprofitara aprofitaran aprofitarem aprofitaren aprofitares aprofitareu aprofitaria aprofitarien aprofitaries aprofitarà aprofitaràs aprofitaré aprofitaríem aprofitaríeu aprofitassen aprofitasses aprofitassin aprofitassis aprofitat aprofitats aprofitau aprofitava aprofitaven aprofitaves aprofite aprofitem aprofiten aprofites aprofitessen aprofitesses aprofitessin aprofitessis aprofiteu aprofiti aprofitin aprofitis aprofito aprofità aprofitàrem aprofitàreu aprofitàs aprofitàssem aprofitàsseu aprofitàssim aprofitàssiu aprofitàvem aprofitàveu aprofités aprofitéssem aprofitésseu aprofitéssim aprofitéssiu aprofití bal bal (1) occ sept val v
memanfaatkan
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.

aprofundir /a.pɾo.funˈdi/ /a.pɾo.funˈdiɾ/ /ə.pɾo.funˈdi/ /ə.pɾu.funˈdi/ aprofundeix aprofundeixen aprofundeixes aprofundeixi aprofundeixin aprofundeixis aprofundeixo aprofundesc aprofundesqui aprofundesquin aprofundesquis aprofundia aprofundida aprofundides aprofundien aprofundies aprofundiguem aprofundigueu aprofundim aprofundint aprofundir aprofundira aprofundiran aprofundirem aprofundiren aprofundires aprofundireu aprofundiria aprofundirien aprofundiries aprofundirà aprofundiràs aprofundiré aprofundiríem aprofundiríeu aprofundisc aprofundisca aprofundisquen aprofundisques aprofundissen aprofundisses aprofundissin aprofundissis aprofundit aprofundits aprofundiu aprofundix aprofundixen aprofundixes aprofundixo aprofundí aprofundíem aprofundíeu aprofundírem aprofundíreu aprofundís aprofundíssem aprofundísseu aprofundíssim aprofundíssiu bal n-occ occ sept val v
memperdalam

apropiar /a.pɾo.piˈa/ /a.pɾo.piˈaɾ/ /ə.pɾo.piˈa/ /ə.pɾu.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apropia apropiada apropiades apropiam apropiant apropiar apropiara apropiaran apropiarem apropiaren apropiares apropiareu apropiaria apropiarien apropiaries apropiarà apropiaràs apropiaré apropiaríem apropiaríeu apropiassen apropiasses apropiassin apropiassis apropiat apropiats apropiau apropiava apropiaven apropiaves apropie apropiem apropien apropies apropiessen apropiesses apropiessin apropiessis apropieu apropii apropio apropià apropiàrem apropiàreu apropiàs apropiàssem apropiàsseu apropiàssim apropiàssiu apropiàvem apropiàveu apropiés apropiéssem apropiésseu apropiéssim apropiéssiu apropií apropiï apropiïn apropiïs bal bal (1) occ sept val v
sesuai
Atribuir, fer propi d'algú.
(pronominal) Quedar-se alguna cosa com a pròpia.

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprou aprov aprova aprovada aprovades aprovam aprovant aprovar aprovara aprovaran aprovarem aprovaren aprovares aprovareu aprovaria aprovarien aprovaries aprovarà aprovaràs aprovaré aprovaríem aprovaríeu aprovassen aprovasses aprovassin aprovassis aprovat aprovats aprovau aprovava aprovaven aprovaves aprove aprovem aproven aproves aprovessen aprovesses aprovessin aprovessis aproveu aprovi aprovin aprovis aprovo aprovà aprovàrem aprovàreu aprovàs aprovàssem aprovàsseu aprovàssim aprovàssiu aprovàvem aprovàveu aprovés aprovéssem aprovésseu aprovéssim aprovéssiu aproví bal bal (1) occ sept val v
menyetujui
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.
berhasil
Rebre la qualificació d'aprovat en un examen, un curs, etc.

aproximació /a.pɾok.si.ma.siˈo/ /ə.pɾok.si.mə.siˈo/ /ə.pɾuk.si.mə.siˈo/ n fem
aproksimasi

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
kira-kira kurang lebih

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apunt apunta apuntada apuntades apuntam apuntant apuntar apuntara apuntaran apuntarem apuntaren apuntares apuntareu apuntaria apuntarien apuntaries apuntarà apuntaràs apuntaré apuntaríem apuntaríeu apuntassen apuntasses apuntassin apuntassis apuntat apuntats apuntau apuntava apuntaven apuntaves apunte apuntem apunten apuntes apuntessen apuntesses apuntessin apuntessis apunteu apunti apuntin apuntis apunto apuntà apuntàrem apuntàreu apuntàs apuntàssem apuntàsseu apuntàssim apuntàssiu apuntàvem apuntàveu apuntés apuntéssem apuntésseu apuntéssim apuntéssiu apuntí bal bal (1) occ sept val v
atase
Subjectar alguna cosa provisionalment amb puntes o claus.
bidik
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.
menunjuk
Assenyalar o indicar.
(petanca, botxes) Llançar una bola tan a prop com sigui possible d'una altra bola o del bolig sense provocar-ne el desplaçament.
mengembus
(teatre) Llegir l'apuntador allò que els actors han de recitar.

apunyalar /a.pu.ɲaˈɫa/ /a.pu.ɲaˈɫaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyal apunyala apunyalada apunyalades apunyalam apunyalant apunyalar apunyalara apunyalaran apunyalarem apunyalaren apunyalares apunyalareu apunyalaria apunyalarien apunyalaries apunyalarà apunyalaràs apunyalaré apunyalaríem apunyalaríeu apunyalassen apunyalasses apunyalassin apunyalassis apunyalat apunyalats apunyalau apunyalava apunyalaven apunyalaves apunyale apunyalem apunyalen apunyales apunyalessen apunyalesses apunyalessin apunyalessis apunyaleu apunyali apunyalin apunyalis apunyalo apunyalà apunyalàrem apunyalàreu apunyalàs apunyalàssem apunyalàsseu apunyalàssim apunyalàssiu apunyalàvem apunyalàveu apunyalés apunyaléssem apunyalésseu apunyaléssim apunyaléssiu apunyalí bal bal (1) occ sept val v
tikam

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyeg apunyega apunyegada apunyegades apunyegam apunyegant apunyegar apunyegara apunyegaran apunyegarem apunyegaren apunyegares apunyegareu apunyegaria apunyegarien apunyegaries apunyegarà apunyegaràs apunyegaré apunyegaríem apunyegaríeu apunyegassen apunyegasses apunyegassin apunyegassis apunyegat apunyegats apunyegau apunyegava apunyegaven apunyegaves apunyego apunyegue apunyeguem apunyeguen apunyegues apunyeguessen apunyeguesses apunyeguessin apunyeguessis apunyegueu apunyegui apunyeguin apunyeguis apunyegués apunyeguéssem apunyeguésseu apunyeguéssim apunyeguéssiu apunyeguí apunyegà apunyegàrem apunyegàreu apunyegàs apunyegàssem apunyegàsseu apunyegàssim apunyegàssiu apunyegàvem apunyegàveu bal bal (1) occ sept val v
pukul

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apatis

apèndix vermiforme n masc
apendiks

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
rasul

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
cat air

aquarel·lar /a.kwa.ɾeɫˈɫa/ /a.kwa.ɾeɫˈɫaɾ/ /a.kwa.ɾeˈɫa/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫa/ /ə.kwə.ɾəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquarel aquarel·la aquarel·lada aquarel·lades aquarel·lam aquarel·lant aquarel·lar aquarel·lara aquarel·laran aquarel·larem aquarel·laren aquarel·lares aquarel·lareu aquarel·laria aquarel·larien aquarel·laries aquarel·larà aquarel·laràs aquarel·laré aquarel·laríem aquarel·laríeu aquarel·lassen aquarel·lasses aquarel·lassin aquarel·lassis aquarel·lat aquarel·lats aquarel·lau aquarel·lava aquarel·laven aquarel·laves aquarel·le aquarel·lem aquarel·len aquarel·les aquarel·lessen aquarel·lesses aquarel·lessin aquarel·lessis aquarel·leu aquarel·li aquarel·lin aquarel·lis aquarel·lo aquarel·là aquarel·làrem aquarel·làreu aquarel·làs aquarel·làssem aquarel·làsseu aquarel·làssim aquarel·làssiu aquarel·làvem aquarel·làveu aquarel·lés aquarel·léssem aquarel·lésseu aquarel·léssim aquarel·léssiu aquarel·lí bal bal (1) occ sept val v
akuarel

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
akuarium
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ adj masc
itu
(poc usat) Demostratiu de proximitat en l’espai o el temps en referència a la segona persona.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ pronoun
itu
(poc usat) Aqueixa cosa.

aquell /aˈkeʎ/ /əˈkeʎ/ /əˈkəʎ/ /əˈkɛʎ/ adj
yang
Demostratiu de llunyania usat per mostrar que el fet referit és a una certa distància de l'emissor del missatge.

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
ini
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquietar /a.ki.eˈta/ /a.ki.eˈtaɾ/ /ə.ki.əˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquiet aquieta aquietada aquietades aquietam aquietant aquietar aquietara aquietaran aquietarem aquietaren aquietares aquietareu aquietaria aquietarien aquietaries aquietarà aquietaràs aquietaré aquietaríem aquietaríeu aquietassen aquietasses aquietassin aquietassis aquietat aquietats aquietau aquietava aquietaven aquietaves aquiete aquietem aquieten aquietes aquietessen aquietesses aquietessin aquietessis aquieteu aquieti aquietin aquietis aquieto aquietà aquietàrem aquietàreu aquietàs aquietàssem aquietàsseu aquietàssim aquietàssiu aquietàvem aquietàveu aquietés aquietéssem aquietésseu aquietéssim aquietéssiu aquietí bal bal (1) occ sept val v
menenangkan

aquissar /a.kiˈsa/ /a.kiˈsaɾ/ /ə.kiˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquissa aquissada aquissades aquissam aquissant aquissar aquissara aquissaran aquissarem aquissaren aquissares aquissareu aquissaria aquissarien aquissaries aquissarà aquissaràs aquissaré aquissaríem aquissaríeu aquissassen aquissasses aquissassin aquissassis aquissat aquissats aquissau aquissava aquissaven aquissaves aquisse aquissem aquissen aquisses aquissessen aquissesses aquissessin aquissessis aquisseu aquissi aquissin aquissis aquisso aquissà aquissàrem aquissàreu aquissàs aquissàssem aquissàsseu aquissàssim aquissàssiu aquissàvem aquissàveu aquissés aquisséssem aquissésseu aquisséssim aquisséssiu aquissí aquís bal bal (1) occ sept val v
atur

aquí /aˈki/ adv
sini
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
akueduk

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
akuifer

ara /ˈa.ɾa/ adv
sekarang saat ini

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
bajak

aram /aˈɾam/ /əˈɾam/ n masc
tembaga
Coure treballat en diferents formes per a objectes.
(obsolet) Conjunt d’atuells de cuina, tradicionalment de coure.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
bahasa aram
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
laba-laba labah
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranya blanca n fem
laba-laba

aranya fragata n fem
laba-laba

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
laba-laba
Peix de la família dels traquínids que viu a poca profunditat en fons de sorra i és verinós (Echiichthys vipera).

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ arbitrària adj masc
apa saja
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
pohon pokok
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
pohon
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbust /aɾˈbust/ n masc
belukar

arc n masc
busur
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
pelangi

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
arkais

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
arkaisme
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcà /aɾˈka/ /ərˈka/ n masc
keajaiban

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ adj masc
menerjang
Valent i agosarat.

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ n masc
akal
Estratagema elaborat per a aconseguir quelcom, sovint per enganyar l'enemic.

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
gelanggang
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
ikan haring
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
paruh

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
perak

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg argent argenta argentada argentades argentam argentant argentar argentara argentaran argentarem argentaren argentares argentareu argentaria argentarien argentaries argentarà argentaràs argentaré argentaríem argentaríeu argentassen argentasses argentassin argentassis argentat argentats argentau argentava argentaven argentaves argente argentem argenten argentes argentessen argentesses argentessin argentessis argenteu argenti argentin argentis argento argentà argentàrem argentàreu argentàs argentàssem argentàsseu argentàssim argentàssiu argentàvem argentàveu argentés argentéssem argentésseu argentéssim argentéssiu argentí bal bal (1) occ sept val v
perak
Guarnir alguna cosa amb plata.
Donar color semblant al de la plata.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
lempung

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
slang

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argumen

argumentació n fem
argumentasi

argó /ərˈɡo/ n masc
argon

aristocràcia /a.ɾis.toˈkɾa.si.a/ /ə.ɾis.toˈkɾa.si.ə/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.si.ə/ n fem
aristokrat

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
aristokrasi

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
aritmetika

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
senjata
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma de destrucció massiva n fem
senjata pemusnah massal
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
armada

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
armadilo

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
zirah
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arm arma armada armades armam armant armar armara armaran armarem armaren armares armareu armaria armarien armaries armarà armaràs armaré armaríem armaríeu armassen armasses armassin armassis armat armats armau armava armaven armaves arme armem armen armes armessen armesses armessin armessis armeu armi armin armis armo armà armàrem armàreu armàs armàssem armàsseu armàssim armàssiu armàvem armàveu armés arméssem armésseu arméssim arméssiu armí bal bal (1) occ sept val v
mengokang
Proveir d'armes ofensives o defensives.
(handbol, pilota basca) Disposar el braç en la postura adequada per fer un llançament.
menyunting
Compondre diferents peces de manera que el conjunt s'aguanti dret i es pugui usar.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
lemari

armari de paret n masc
lemari

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
rompi

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
gegat ngengat
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
aroma

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
harpa

arpar /arˈpa/ /aɾˈpa/ /aɾˈpaɾ/ /ərˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arp arpa arpada arpades arpam arpant arpar arpara arparan arparem arparen arpares arpareu arparia arparien arparies arparà arparàs arparé arparíem arparíeu arpassen arpasses arpassin arpassis arpat arpats arpau arpava arpaven arpaves arpe arpem arpen arpes arpessen arpesses arpessin arpessis arpeu arpi arpin arpis arpo arpà arpàrem arpàreu arpàs arpàssem arpàsseu arpàssim arpàssiu arpàvem arpàveu arpés arpéssem arpésseu arpéssim arpéssiu arpí bal bal (1) occ sept val v
cakar
Donar arpades.

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
tempuling

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
uskup agung

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
arkeologi

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
pemanah
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
arkeolog

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
arsitek

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
arsitektur ilmu bangunan
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
subang anting-anting

arraconar /a.ra.koˈna/ /a.ra.koˈnaɾ/ /ə.rə.koˈna/ /ə.rə.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arracon arracona arraconada arraconades arraconam arraconant arraconar arraconara arraconaran arraconarem arraconaren arraconares arraconareu arraconaria arraconarien arraconaries arraconarà arraconaràs arraconaré arraconaríem arraconaríeu arraconassen arraconasses arraconassin arraconassis arraconat arraconats arraconau arraconava arraconaven arraconaves arracone arraconem arraconen arracones arraconessen arraconesses arraconessin arraconessis arraconeu arraconi arraconin arraconis arracono arraconà arraconàrem arraconàreu arraconàs arraconàssem arraconàsseu arraconàssim arraconàssiu arraconàvem arraconàveu arraconés arraconéssem arraconésseu arraconéssim arraconéssiu arraconí bal bal (1) occ sept val v
mengabaikan
Deixar per inútil, no fer-li cas.

arrambar /a.ramˈba/ /a.ramˈbaɾ/ /ə.rəmˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arramb arramba arrambada arrambades arrambam arrambant arrambar arrambara arrambaran arrambarem arrambaren arrambares arrambareu arrambaria arrambarien arrambaries arrambarà arrambaràs arrambaré arrambaríem arrambaríeu arrambassen arrambasses arrambassin arrambassis arrambat arrambats arrambau arrambava arrambaven arrambaves arrambe arrambem arramben arrambes arrambessen arrambesses arrambessin arrambessis arrambeu arrambi arrambin arrambis arrambo arrambà arrambàrem arrambàreu arrambàs arrambàssem arrambàsseu arrambàssim arrambàssiu arrambàvem arrambàveu arrambés arrambéssem arrambésseu arrambéssim arrambéssiu arrambí bal bal (1) occ sept val v
mendekati
Posar coses juntes a un costat.

arramellar /a.ra.meˈʎa/ /a.ra.meˈʎaɾ/ /ə.rə.məˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arramell arramella arramellada arramellades arramellam arramellant arramellar arramellaran arramellarem arramellaren arramellares arramellareu arramellaria arramellarien arramellaries arramellarà arramellaràs arramellaré arramellaríem arramellaríeu arramellassen arramellasses arramellassin arramellassis arramellat arramellats arramellau arramellava arramellaven arramellaves arramellem arramellen arramelles arramellessen arramellesses arramellessin arramellessis arramelleu arramelli arramellin arramellis arramello arramellà arramellàrem arramellàreu arramellàs arramellàssem arramellàsseu arramellàssim arramellàssiu arramellàvem arramellàveu arramellés arramelléssem arramellésseu arramelléssim arramelléssiu arramellí bal bal (1) v
gugus
Reunir-se en grups, de forma semblant als ramells.

arran /aˈran/ adv
berakar
A nivell de l'arrel o de la base.
dekat
Molt a prop d'una altra cosa.

arran de preposition
dekat
A tocar, ben a prop, a la vora.
akibat
Com a conseqüència de.

arranjament /a.ran.d͡ʒaˈmen/ /a.ran.d͡ʒaˈment/ /ə.rən.ʒəˈmen/ /ə.rən.ʒəˈment/ n masc
aransemen

arraïmar-se /a.ra.iˈmaɾ.se/ /ə.rə.i.mərˈsə/ /ə.rə.iˈmar.sə/ /ə.rə.iˈmaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arraïm arraïma arraïmada arraïmades arraïmam arraïmant arraïmar arraïmara arraïmaran arraïmarem arraïmaren arraïmares arraïmareu arraïmaria arraïmarien arraïmaries arraïmarà arraïmaràs arraïmaré arraïmaríem arraïmaríeu arraïmassen arraïmasses arraïmassin arraïmassis arraïmat arraïmats arraïmau arraïmava arraïmaven arraïmaves arraïme arraïmem arraïmen arraïmes arraïmessen arraïmesses arraïmessin arraïmessis arraïmeu arraïmi arraïmin arraïmis arraïmo arraïmà arraïmàrem arraïmàreu arraïmàs arraïmàssem arraïmàsseu arraïmàssim arraïmàssiu arraïmàvem arraïmàveu arraïmés arraïméssem arraïmésseu arraïméssim arraïméssiu arraïmí bal bal (1) occ sept val v
gugus

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrebossa arrebossada arrebossades arrebossam arrebossant arrebossar arrebossara arrebossaran arrebossarem arrebossaren arrebossares arrebossareu arrebossaria arrebossarien arrebossaries arrebossarà arrebossaràs arrebossaré arrebossaríem arrebossaríeu arrebossassen arrebossasses arrebossassin arrebossassis arrebossat arrebossats arrebossau arrebossava arrebossaven arrebossaves arrebosse arrebossem arrebossen arrebosses arrebossessen arrebossesses arrebossessin arrebossessis arrebosseu arrebossi arrebossin arrebossis arrebosso arrebossà arrebossàrem arrebossàreu arrebossàs arrebossàssem arrebossàsseu arrebossàssim arrebossàssiu arrebossàvem arrebossàveu arrebossés arrebosséssem arrebossésseu arrebosséssim arrebosséssiu arrebossí arrebòs bal bal (1) occ sept val v
plester
Cobrir una part d'una construcció, normalment parets i sostres, amb material d'obra (guix, ciment, etc).

arreglar /a.reɡˈɡɫa/ /a.reˈɣɫa/ /a.reˈɣɫaɾ/ /ə.rəɡˈɡɫa/ /ə.rəˈɣɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arregl arregla arreglada arreglades arreglam arreglant arreglar arreglara arreglaran arreglarem arreglaren arreglares arreglareu arreglaria arreglarien arreglaries arreglarà arreglaràs arreglaré arreglaríem arreglaríeu arreglassen arreglasses arreglassin arreglassis arreglat arreglats arreglau arreglava arreglaven arreglaves arregle arreglem arreglen arregles arreglessen arreglesses arreglessin arreglessis arregleu arregli arreglin arreglis arreglo arreglà arreglàrem arreglàreu arreglàs arreglàssem arreglàsseu arreglàssim arreglàssiu arreglàvem arreglàveu arreglés arregléssem arreglésseu arregléssim arregléssiu arreglí bal bal (1) occ sept val v
membereskan
Posar les coses en regla.

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
akar
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada n fem
akar kuadrat

arremetre /a.reˈme.tɾe/ /ə.rəˈmə.tɾə/ /ə.rəˈmɛ.tɾə/ arremesa arremeses arremesos arremet arremeta arremetem arremeten arremetent arremetera arremeteren arremeteres arremetes arremetessen arremetesses arremetessin arremetessis arremeteu arremeti arremetia arremetien arremeties arremetin arremetis arremeto arremetran arremetre arremetrem arremetreu arremetria arremetrien arremetries arremetrà arremetràs arremetré arremetríem arremetríeu arremets arremeté arremetérem arremetéreu arremetés arremetéssem arremetésseu arremetéssim arremetéssiu arremetí arremetíem arremetíeu arremès arremés bal occ sept val v
anfal

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrenc arrenca arrencada arrencades arrencam arrencant arrencar arrencara arrencaran arrencarem arrencaren arrencares arrencareu arrencaria arrencarien arrencaries arrencarà arrencaràs arrencaré arrencaríem arrencaríeu arrencassen arrencasses arrencassin arrencassis arrencat arrencats arrencau arrencava arrencaven arrencaves arrenco arrencà arrencàrem arrencàreu arrencàs arrencàssem arrencàsseu arrencàssim arrencàssiu arrencàvem arrencàveu arrenque arrenquem arrenquen arrenques arrenquessen arrenquesses arrenquessin arrenquessis arrenqueu arrenqui arrenquin arrenquis arrenqués arrenquéssem arrenquésseu arrenquéssim arrenquéssiu arrenquí bal bal (1) occ sept val v
menjalankan
Començar bruscament amb esforç.

arrendar /a.renˈda/ /a.renˈdaɾ/ /ə.rənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrend arrenda arrendada arrendades arrendam arrendant arrendar arrendara arrendaran arrendarem arrendaren arrendares arrendareu arrendaria arrendarien arrendaries arrendarà arrendaràs arrendaré arrendaríem arrendaríeu arrendassen arrendasses arrendassin arrendassis arrendat arrendats arrendau arrendava arrendaven arrendaves arrende arrendem arrenden arrendes arrendessen arrendesses arrendessin arrendessis arrendeu arrendi arrendin arrendis arrendo arrendà arrendàrem arrendàreu arrendàs arrendàssem arrendàsseu arrendàssim arrendàssiu arrendàvem arrendàveu arrendés arrendéssem arrendésseu arrendéssim arrendéssiu arrendí bal bal (1) occ sept val v
menyewa

arrenglerar /a.reŋ.ɡɫeˈɾa/ /a.reŋ.ɡɫeˈɾaɾ/ /ə.rəŋ.ɡɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrengler arrenglera arrenglerada arrenglerades arrengleram arrenglerant arrenglerar arrenglerara arrengleraran arrenglerarem arrengleraren arrenglerares arrenglerareu arrengleraria arrenglerarien arrengleraries arrenglerarà arrengleraràs arrengleraré arrengleraríem arrengleraríeu arrenglerassen arrenglerasses arrenglerassin arrenglerassis arrenglerat arrenglerats arrenglerau arrenglerava arrengleraven arrengleraves arrenglere arrenglerem arrengleren arrengleres arrengleressen arrengleresses arrengleressin arrengleressis arrenglereu arrengleri arrenglerin arrengleris arrenglero arrenglerà arrengleràrem arrengleràreu arrengleràs arrengleràssem arrengleràsseu arrengleràssim arrengleràssiu arrengleràvem arrengleràveu arrenglerés arrengleréssem arrenglerésseu arrengleréssim arrengleréssiu arrenglerí bal bal (1) occ sept val v
berbaris

arreplegar /a.re.pɫeˈɣa/ /a.re.pɫeˈɣaɾ/ /ə.rə.pɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrepleg arreplega arreplegada arreplegades arreplegam arreplegant arreplegar arreplegara arreplegaran arreplegarem arreplegaren arreplegares arreplegareu arreplegaria arreplegarien arreplegaries arreplegarà arreplegaràs arreplegaré arreplegaríem arreplegaríeu arreplegassen arreplegasses arreplegassin arreplegassis arreplegat arreplegats arreplegau arreplegava arreplegaven arreplegaves arreplego arreplegue arrepleguem arrepleguen arreplegues arrepleguessen arrepleguesses arrepleguessin arrepleguessis arreplegueu arreplegui arrepleguin arrepleguis arreplegués arrepleguéssem arrepleguésseu arrepleguéssim arrepleguéssiu arrepleguí arreplegà arreplegàrem arreplegàreu arreplegàs arreplegàssem arreplegàsseu arreplegàssim arreplegàssiu arreplegàvem arreplegàveu bal bal (1) occ sept val v
mengumpulkan
Recollir i reunir coses disperses.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
penangkapan

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
berhenti

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
kedatangan
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrib arriba arribada arribades arribam arribant arribar arribara arribaran arribarem arribaren arribares arribareu arribaria arribarien arribaries arribarà arribaràs arribaré arribaríem arribaríeu arribassen arribasses arribassin arribassis arribat arribats arribau arribava arribaven arribaves arribe arribem arriben arribes arribessen arribesses arribessin arribessis arribeu arribi arribin arribis arribo arribà arribàrem arribàreu arribàs arribàssem arribàsseu arribàssim arribàssiu arribàvem arribàveu arribés arribéssem arribésseu arribéssim arribéssiu arribí bal bal (1) occ sept val v
datang
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arrimar /a.riˈma/ /a.riˈmaɾ/ /ə.riˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrim arrima arrimada arrimades arrimam arrimant arrimar arrimara arrimaran arrimarem arrimaren arrimares arrimareu arrimaria arrimarien arrimaries arrimarà arrimaràs arrimaré arrimaríem arrimaríeu arrimassen arrimasses arrimassin arrimassis arrimat arrimats arrimau arrimava arrimaven arrimaves arrime arrimem arrimen arrimes arrimessen arrimesses arrimessin arrimessis arrimeu arrimi arrimin arrimis arrimo arrimà arrimàrem arrimàreu arrimàs arrimàssem arrimàsseu arrimàssim arrimàssiu arrimàvem arrimàveu arrimés arriméssem arrimésseu arriméssim arriméssiu arrimí bal bal (1) occ sept val v
bawa
Acostar una cosa prop d'una altra.

arrinxar /a.riɲˈt͡ʃa/ /a.riɲˈt͡ʃaɾ/ /ə.riɲˈʃa/ arrinxa arrinxada arrinxades arrinxant arrinxar arrinxaran arrinxarem arrinxaren arrinxares arrinxareu arrinxaria arrinxarien arrinxaries arrinxarà arrinxaràs arrinxaré arrinxaríem arrinxaríeu arrinxat arrinxats arrinxava arrinxaven arrinxaves arrinxem arrinxen arrinxes arrinxessen arrinxesses arrinxessin arrinxessis arrinxeu arrinxi arrinxin arrinxis arrinxo arrinxà arrinxàrem arrinxàreu arrinxàvem arrinxàveu arrinxés arrinxéssem arrinxésseu arrinxéssim arrinxéssiu arrinxí sept v
dekat

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrisc arrisca arriscada arriscades arriscam arriscant arriscar arriscara arriscaran arriscarem arriscaren arriscares arriscareu arriscaria arriscarien arriscaries arriscarà arriscaràs arriscaré arriscaríem arriscaríeu arriscassen arriscasses arriscassin arriscassis arriscat arriscats arriscau arriscava arriscaven arriscaves arrisco arriscà arriscàrem arriscàreu arriscàs arriscàssem arriscàsseu arriscàssim arriscàssiu arriscàvem arriscàveu arrisque arrisquem arrisquen arrisques arrisquessen arrisquesses arrisquessin arrisquessis arrisqueu arrisqui arrisquin arrisquis arrisqués arrisquéssem arrisquésseu arrisquéssim arrisquéssiu arrisquí bal bal (1) occ sept val v
risiko

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ arrodoneix arrodoneixen arrodoneixes arrodoneixi arrodoneixin arrodoneixis arrodoneixo arrodonesc arrodonesqui arrodonesquin arrodonesquis arrodonia arrodonida arrodonides arrodonien arrodonies arrodoniguem arrodonigueu arrodonim arrodonint arrodonir arrodonira arrodoniran arrodonirem arrodoniren arrodonires arrodonireu arrodoniria arrodonirien arrodoniries arrodonirà arrodoniràs arrodoniré arrodoniríem arrodoniríeu arrodonisc arrodonisca arrodonisquen arrodonisques arrodonissen arrodonisses arrodonissin arrodonissis arrodonit arrodonits arrodoniu arrodonix arrodonixen arrodonixes arrodonixo arrodoní arrodoníem arrodoníeu arrodonírem arrodoníreu arrodonís arrodoníssem arrodonísseu arrodoníssim arrodoníssiu bal n-occ occ sept val v
melempengkan
Fer rodona una cosa.
(matemàtiques) Aproximar un nombre a un altre proper més simple.
babak
Completar a una forma més acabada.

arroentar /a.ro.enˈta/ /a.ro.enˈtaɾ/ /ə.ro.ənˈta/ /ə.ru.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arroent arroenta arroentada arroentades arroentam arroentant arroentar arroentara arroentaran arroentarem arroentaren arroentares arroentareu arroentaria arroentarien arroentaries arroentarà arroentaràs arroentaré arroentaríem arroentaríeu arroentassen arroentasses arroentassin arroentassis arroentat arroentats arroentau arroentava arroentaven arroentaves arroente arroentem arroenten arroentes arroentessen arroentesses arroentessin arroentessis arroenteu arroenti arroentin arroentis arroento arroentà arroentàrem arroentàreu arroentàs arroentàssem arroentàsseu arroentàssim arroentàssiu arroentàvem arroentàveu arroentés arroentéssem arroentésseu arroentéssim arroentéssiu arroentí bal bal (1) occ sept val v
membakar

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
angkuh

arronsar /a.ronˈsa/ /a.ronˈsaɾ/ /ə.ronˈsa/ /ə.runˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrons arronsa arronsada arronsades arronsam arronsant arronsar arronsara arronsaran arronsarem arronsaren arronsares arronsareu arronsaria arronsarien arronsaries arronsarà arronsaràs arronsaré arronsaríem arronsaríeu arronsassen arronsasses arronsassin arronsassis arronsat arronsats arronsau arronsava arronsaven arronsaves arronse arronsem arronsen arronses arronsessen arronsesses arronsessin arronsessis arronseu arronsi arronsin arronsis arronso arronsà arronsàrem arronsàreu arronsàs arronsàssem arronsàsseu arronsàssim arronsàssiu arronsàvem arronsàveu arronsés arronséssem arronsésseu arronséssim arronséssiu arronsí bal bal (1) occ sept val v
kontrak
Reduir l'allargada, contraure especialment parts del cos.

arrosar /a.roˈza/ /a.roˈzaɾ/ /ə.roˈza/ /ə.ruˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrosa arrosada arrosades arrosam arrosant arrosar arrosara arrosaran arrosarem arrosaren arrosares arrosareu arrosaria arrosarien arrosaries arrosarà arrosaràs arrosaré arrosaríem arrosaríeu arrosassen arrosasses arrosassin arrosassis arrosat arrosats arrosau arrosava arrosaven arrosaves arrose arrosem arrosen arroses arrosessen arrosesses arrosessin arrosessis arroseu arrosi arrosin arrosis arroso arrosà arrosàrem arrosàreu arrosàs arrosàssem arrosàsseu arrosàssim arrosàssiu arrosàvem arrosàveu arrosés arroséssem arrosésseu arroséssim arroséssiu arrosí arròs bal bal (1) occ sept val v
menyiram

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
sawah

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
penanak nasi

arrufar /a.ruˈfa/ /a.ruˈfaɾ/ /ə.ruˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arruf arrufa arrufada arrufades arrufam arrufant arrufar arrufara arrufaran arrufarem arrufaren arrufares arrufareu arrufaria arrufarien arrufaries arrufarà arrufaràs arrufaré arrufaríem arrufaríeu arrufassen arrufasses arrufassin arrufassis arrufat arrufats arrufau arrufava arrufaven arrufaves arrufe arrufem arrufen arrufes arrufessen arrufesses arrufessin arrufessis arrufeu arrufi arrufin arrufis arrufo arrufà arrufàrem arrufàreu arrufàs arrufàssem arrufàsseu arrufàssim arrufàssiu arrufàvem arrufàveu arrufés arruféssem arrufésseu arruféssim arruféssiu arrufí bal bal (1) occ sept val v
mengernyitkan
Fer el gest de contraure la cara, mostrant arrugues, en senyal de desgrat o fàstic.

arrumbar /a.rumˈba/ /a.rumˈbaɾ/ /ə.rumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrumba arrumbada arrumbades arrumbant arrumbar arrumbara arrumbaran arrumbarem arrumbaren arrumbares arrumbareu arrumbaria arrumbarien arrumbaries arrumbarà arrumbaràs arrumbaré arrumbaríem arrumbaríeu arrumbassen arrumbasses arrumbat arrumbats arrumbava arrumbaven arrumbaves arrumbe arrumbem arrumben arrumbes arrumbessen arrumbesses arrumbessin arrumbessis arrumbeu arrumbi arrumbin arrumbis arrumbo arrumbà arrumbàrem arrumbàreu arrumbàssem arrumbàsseu arrumbàvem arrumbàveu arrumbés arrumbéssem arrumbésseu arrumbéssim arrumbéssiu arrumbí occ val val (1) v
bawa

arrupir /a.ruˈpi/ /a.ruˈpiɾ/ /ə.ruˈpi/ arrup arrupa arrupeix arrupeixen arrupeixes arrupeixi arrupeixin arrupeixis arrupeixo arrupen arrupes arrupesc arrupesqui arrupesquin arrupesquis arrupi arrupia arrupida arrupides arrupien arrupies arrupiguem arrupigueu arrupim arrupin arrupint arrupir arrupira arrupiran arrupirem arrupiren arrupires arrupireu arrupiria arrupirien arrupiries arrupirà arrupiràs arrupiré arrupiríem arrupiríeu arrupis arrupisc arrupisca arrupisquen arrupisques arrupissen arrupisses arrupissin arrupissis arrupit arrupits arrupiu arrupix arrupixen arrupixes arrupixo arrupo arrups arrupí arrupíem arrupíeu arrupírem arrupíreu arrupís arrupíssem arrupísseu arrupíssim arrupíssiu bal centr n-occ occ sept val v
meringkuk

arrusquerar /a.rus.keˈɾa/ /a.rus.keˈɾaɾ/ /ə.rus.kəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrusquera arrusquerada arrusquerades arrusquerant arrusquerar arrusquerara arrusqueraran arrusquerarem arrusqueraren arrusquerares arrusquerareu arrusqueraria arrusquerarien arrusqueraries arrusquerarà arrusqueraràs arrusqueraré arrusqueraríem arrusqueraríeu arrusquerassen arrusquerasses arrusquerat arrusquerats arrusquerava arrusqueraven arrusqueraves arrusquere arrusquerem arrusqueren arrusqueres arrusqueressen arrusqueresses arrusqueressin arrusqueressis arrusquereu arrusqueri arrusquerin arrusqueris arrusquero arrusquerà arrusqueràrem arrusqueràreu arrusqueràssem arrusqueràsseu arrusqueràvem arrusqueràveu arrusquerés arrusqueréssem arrusquerésseu arrusqueréssim arrusqueréssiu arrusquerí occ sept val val (1) v
berbaris

arruïnar /a.ru.iˈna/ /a.ru.iˈnaɾ/ /ə.ru.iˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arruín arruïna arruïnada arruïnades arruïnam arruïnant arruïnar arruïnara arruïnaran arruïnarem arruïnaren arruïnares arruïnareu arruïnaria arruïnarien arruïnaries arruïnarà arruïnaràs arruïnaré arruïnaríem arruïnaríeu arruïnassen arruïnasses arruïnassin arruïnassis arruïnat arruïnats arruïnau arruïnava arruïnaven arruïnaves arruïne arruïnem arruïnen arruïnes arruïnessen arruïnesses arruïnessin arruïnessis arruïneu arruïni arruïnin arruïnis arruïno arruïnà arruïnàrem arruïnàreu arruïnàs arruïnàssem arruïnàsseu arruïnàssim arruïnàssiu arruïnàvem arruïnàveu arruïnés arruïnéssem arruïnésseu arruïnéssim arruïnéssiu arruïní bal bal (1) occ sept val v
puing
Esfondrar una construcció deixant-la en ruïna.
(figuradament) Espatllar o fer perdre tota la fortuna o riquesa.

arrítmia /aˈrid.mi.a/ /əˈrid.mi.ə/ n fem
aritmia

arròs /aˈrɔs/ n masc
padi beras

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsen

art n
seni
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.

art-déco /ˌard.deˈko/ n masc
Art Deco

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
alat

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
buku jari

arteritis /aɾ.teˈɾi.tis/ /ər.təˈɾi.tis/ n fem
arteritis

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
kriya

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
tukang
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
artikel pasal
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
artikulasi
Acció o efecte d'articular.
sendi
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
artifisial

artigar /ar.tiˈɣa/ /aɾ.tiˈɣa/ /aɾ.tiˈɣaɾ/ /ər.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. artiga artigada artigades artigant artigar artigara artigaran artigarem artigaren artigares artigareu artigaria artigarien artigaries artigarà artigaràs artigaré artigaríem artigaríeu artigassen artigasses artigat artigats artigava artigaven artigaves artigo artigue artiguem artiguen artigues artiguessen artiguesses artiguessin artiguessis artigueu artigui artiguin artiguis artigués artiguéssem artiguésseu artiguéssim artiguéssiu artiguí artigà artigàrem artigàreu artigàssem artigàsseu artigàvem artigàveu occ sept val val (1) v
babat

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artileri

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
artis seniman

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
pirai

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
osteoartritis

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
pembuluh nadi arteri
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
seniah

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
kepulauan

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
arsip
Lloc de conservació i consulta de documentació.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arxiu arxiv arxiva arxivada arxivades arxivam arxivant arxivar arxivara arxivaran arxivarem arxivaren arxivares arxivareu arxivaria arxivarien arxivaries arxivarà arxivaràs arxivaré arxivaríem arxivaríeu arxivassen arxivasses arxivassin arxivassis arxivat arxivats arxivau arxivava arxivaven arxivaves arxive arxivem arxiven arxives arxivessen arxivesses arxivessin arxivessis arxiveu arxivi arxivin arxivis arxivo arxivà arxivàrem arxivàreu arxivàs arxivàssem arxivàsseu arxivàssim arxivàssiu arxivàvem arxivàveu arxivés arxivéssem arxivésseu arxivéssim arxivéssiu arxiví bal bal (1) occ sept val v
mengarsipkan

as /ˈas/ n masc
as
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
asbes

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ ascendeix ascendeixen ascendeixes ascendeixi ascendeixin ascendeixis ascendeixo ascendesc ascendesqui ascendesquin ascendesquis ascendia ascendida ascendides ascendien ascendies ascendiguem ascendigueu ascendim ascendint ascendir ascendira ascendiran ascendirem ascendiren ascendires ascendireu ascendiria ascendirien ascendiries ascendirà ascendiràs ascendiré ascendiríem ascendiríeu ascendisc ascendisca ascendisquen ascendisques ascendissen ascendisses ascendissin ascendissis ascendit ascendits ascendiu ascendix ascendixen ascendixes ascendixo ascendí ascendíem ascendíeu ascendírem ascendíreu ascendís ascendíssem ascendísseu ascendíssim ascendíssiu bal n-occ occ sept val v
naik
Anar cap amunt.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
lift

ascla /ˈas.kɫa/ /ˈas.kɫə/ n fem
sumbu
Tros de fusta trencat de forma irregular.

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
asketis

ase /ˈa.zə/ n masc
keledai
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
aspal

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg asfalt asfalta asfaltada asfaltades asfaltam asfaltant asfaltar asfaltara asfaltaran asfaltarem asfaltaren asfaltares asfaltareu asfaltaria asfaltarien asfaltaries asfaltarà asfaltaràs asfaltaré asfaltaríem asfaltaríeu asfaltassen asfaltasses asfaltassin asfaltassis asfaltat asfaltats asfaltau asfaltava asfaltaven asfaltaves asfalte asfaltem asfalten asfaltes asfaltessen asfaltesses asfaltessin asfaltessis asfalteu asfalti asfaltin asfaltis asfalto asfaltà asfaltàrem asfaltàreu asfaltàs asfaltàssem asfaltàsseu asfaltàssim asfaltàssiu asfaltàvem asfaltàveu asfaltés asfaltéssem asfaltésseu asfaltéssim asfaltéssiu asfaltí bal bal (1) occ sept val v
aspal

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
suaka
Lloc protegit per als perseguits.

asilar /a.ziˈɫa/ /a.ziˈɫaɾ/ /ə.ziˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asil asila asilada asilades asilam asilant asilar asilara asilaran asilarem asilaren asilares asilareu asilaria asilarien asilaries asilarà asilaràs asilaré asilaríem asilaríeu asilassen asilasses asilassin asilassis asilat asilats asilau asilava asilaven asilaves asile asilem asilen asiles asilessen asilesses asilessin asilessis asileu asili asilin asilis asilo asilà asilàrem asilàreu asilàs asilàssem asilàsseu asilàssim asilàssiu asilàvem asilàveu asilés asiléssem asilésseu asiléssim asiléssiu asilí bal bal (1) occ sept val v
pelabuhan

asma /ˈaz.ma/ n fem
asma

aspergil·losi /as.peɾ.d͡ʒiɫˈɫɔ.zi/ /as.peɾ.d͡ʒiˈɫɔ.zi/ /əs.pər.ʒiɫˈɫɔ.zi/ /əs.pər.ʒiˈɫɔ.zi/ /əs.pəɾ.ʒiɫˈɫɔ.zi/ n fem
aspergilosis

aspergir /as.perˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒiɾ/ /əs.pərˈʒi/ aspergeix aspergeixen aspergeixes aspergeixi aspergeixin aspergeixis aspergeixo aspergesc aspergesqui aspergesquin aspergesquis aspergia aspergida aspergides aspergien aspergies aspergiguem aspergigueu aspergim aspergint aspergir aspergira aspergiran aspergirem aspergiren aspergires aspergireu aspergiria aspergirien aspergiries aspergirà aspergiràs aspergiré aspergiríem aspergiríeu aspergisc aspergisca aspergisquen aspergisques aspergissen aspergisses aspergissin aspergissis aspergit aspergits aspergiu aspergix aspergixen aspergixes aspergixo aspergí aspergíem aspergíeu aspergírem aspergíreu aspergís aspergíssem aspergísseu aspergíssim aspergíssiu bal n-occ occ sept val v
meletis

aspiració n fem
aspirasi

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
penghisap debu

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aspir aspira aspirada aspirades aspiram aspirant aspirar aspirara aspiraran aspirarem aspiraren aspirares aspirareu aspiraria aspirarien aspiraries aspirarà aspiraràs aspiraré aspiraríem aspiraríeu aspirassen aspirasses aspirassin aspirassis aspirat aspirats aspirau aspirava aspiraven aspiraves aspire aspirem aspiren aspires aspiressen aspiresses aspiressin aspiressis aspireu aspiri aspirin aspiris aspiro aspirà aspiràrem aspiràreu aspiràs aspiràssem aspiràsseu aspiràssim aspiràssiu aspiràvem aspiràveu aspirés aspiréssem aspirésseu aspiréssim aspiréssiu aspirí bal bal (1) occ sept val v
menuntut
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.
(transitiu) Fer entrar aire als pulmons.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
kasar
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assabentar /a.sa.benˈtaɾ/ /a.sa.βenˈta/ /ə.sə.βənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assabent assabenta assabentada assabentades assabentam assabentant assabentar assabentara assabentaran assabentarem assabentaren assabentares assabentareu assabentaria assabentarien assabentaries assabentarà assabentaràs assabentaré assabentaríem assabentaríeu assabentassen assabentasses assabentassin assabentassis assabentat assabentats assabentau assabentava assabentaven assabentaves assabente assabentem assabenten assabentes assabentessen assabentesses assabentessin assabentessis assabenteu assabenti assabentin assabentis assabento assabentà assabentàrem assabentàreu assabentàs assabentàssem assabentàsseu assabentàssim assabentàssiu assabentàvem assabentàveu assabentés assabentéssem assabentésseu assabentéssim assabentéssiu assabentí bal bal (1) occ sept val v
mempengaruhi

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ assaboreix assaboreixen assaboreixes assaboreixi assaboreixin assaboreixis assaboreixo assaboresc assaboresqui assaboresquin assaboresquis assaboria assaborida assaborides assaborien assabories assaboriguem assaborigueu assaborim assaborint assaborir assaborira assaboriran assaborirem assaboriren assaborires assaborireu assaboriria assaboririen assaboriries assaborirà assaboriràs assaboriré assaboriríem assaboriríeu assaborisc assaborisca assaborisquen assaborisques assaborissen assaborisses assaborissin assaborissis assaborit assaborits assaboriu assaborix assaborixen assaborixes assaborixo assaborí assaboríem assaboríeu assaborírem assaboríreu assaborís assaboríssem assaborísseu assaboríssim assaboríssiu bal n-occ occ sept val v
menikmati
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
esai
Acció que serveix per posar a prova una idea.
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.
mencicipi
(rugbi) Tocat a terra executat a la zona d'assaig contrària.

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assage assagem assagen assages assagessen assagesses assagessin assagessis assageu assagi assagin assagis assagés assagéssem assagésseu assagéssim assagéssiu assagí assaig assaja assajada assajades assajam assajant assajar assajara assajaran assajarem assajaren assajares assajareu assajaria assajarien assajaries assajarà assajaràs assajaré assajaríem assajaríeu assajassen assajasses assajassin assajassis assajat assajats assajau assajava assajaven assajaves assajo assajà assajàrem assajàreu assajàs assajàssem assajàsseu assajàssim assajàssiu assajàvem assajàveu bal bal (1) occ sept val v
coba

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
bahasa Assam
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
bahasa Assam
Natural de l'Assam, estat de l'Índia.
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assaonar /a.sa.oˈna/ /a.sa.oˈnaɾ/ /ə.sə.oˈna/ /ə.sə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assaon assaona assaonada assaonades assaonam assaonant assaonar assaonara assaonaran assaonarem assaonaren assaonares assaonareu assaonaria assaonarien assaonaries assaonarà assaonaràs assaonaré assaonaríem assaonaríeu assaonassen assaonasses assaonassin assaonassis assaonat assaonats assaonau assaonava assaonaven assaonaves assaone assaonem assaonen assaones assaonessen assaonesses assaonessin assaonessis assaoneu assaoni assaonin assaonis assaono assaonà assaonàrem assaonàreu assaonàs assaonàssem assaonàsseu assaonàssim assaonàssiu assaonàvem assaonàveu assaonés assaonéssem assaonésseu assaonéssim assaonéssiu assaoní bal bal (1) occ sept val v
menyamak
Parlant de les pells, picar-les, treure d'elles el greix i el pèl, posant-les en disposició de servir per els diferents usos que se'n fan d'elles.
bumbu
Afegir ingredients per fer el menjar més saborós.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assassina assassinada assassinades assassinam assassinant assassinar assassinara assassinaran assassinarem assassinaren assassinares assassinareu assassinaria assassinarien assassinaries assassinarà assassinaràs assassinaré assassinaríem assassinaríeu assassinassen assassinasses assassinassin assassinassis assassinat assassinats assassinau assassinava assassinaven assassinaves assassine assassinem assassinen assassines assassinessen assassinesses assassinessin assassinessis assassineu assassini assassinin assassinis assassino assassinà assassinàrem assassinàreu assassinàs assassinàssem assassinàsseu assassinàssim assassinàssiu assassinàvem assassinàveu assassinés assassinéssem assassinésseu assassinéssim assassinéssiu assassiní assassín bal bal (1) occ sept val v
membunuh

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
pembunuhan

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
pembunuh
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assec asseca assecada assecades assecam assecant assecar assecara assecaran assecarem assecaren assecares assecareu assecaria assecarien assecaries assecarà assecaràs assecaré assecaríem assecaríeu assecassen assecasses assecassin assecassis assecat assecats assecau assecava assecaven assecaves asseco assecà assecàrem assecàreu assecàs assecàssem assecàsseu assecàssim assecàssiu assecàvem assecàveu asseque assequem assequen asseques assequessen assequesses assequessin assequessis assequeu assequi assequin assequis assequés assequéssem assequésseu assequéssim assequéssiu assequí bal bal (1) occ sept val v
kering
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
haus
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
perakitan

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
permukiman

assentar /a.senˈta/ /a.senˈtaɾ/ /ə.sənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assent assenta assentada assentades assentam assentant assentar assentara assentaran assentarem assentaren assentares assentareu assentaria assentarien assentaries assentarà assentaràs assentaré assentaríem assentaríeu assentassen assentasses assentassin assentassis assentat assentats assentau assentava assentaven assentaves assente assentem assenten assentes assentessen assentesses assentessin assentessis assenteu assenti assentin assentis assento assentà assentàrem assentàreu assentàs assentàssem assentàsseu assentàssim assentàssiu assentàvem assentàveu assentés assentéssem assentésseu assentéssim assentéssiu assentí bal bal (1) occ sept val v
duduk
Posar en una situació estable.

assessorament n masc
konseling

assessorament psicopedagògic n masc
konseling

assessorar /a.se.soˈɾa/ /a.se.soˈɾaɾ/ /ə.sə.soˈɾa/ /ə.sə.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assessor assessora assessorada assessorades assessoram assessorant assessorar assessorara assessoraran assessorarem assessoraren assessorares assessorareu assessoraria assessorarien assessoraries assessorarà assessoraràs assessoraré assessoraríem assessoraríeu assessorassen assessorasses assessorassin assessorassis assessorat assessorats assessorau assessorava assessoraven assessoraves assessore assessorem assessoren assessores assessoressen assessoresses assessoressin assessoressis assessoreu assessori assessorin assessoris assessoro assessorà assessoràrem assessoràreu assessoràs assessoràssem assessoràsseu assessoràssim assessoràssiu assessoràvem assessoràveu assessorés assessoréssem assessorésseu assessoréssim assessoréssiu assessorí bal bal (1) occ sept val v
menasehat

assestar /a.sesˈta/ /a.sesˈtaɾ/ /ə.səsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assest assesta assestada assestades assestam assestant assestar assestara assestaran assestarem assestaren assestares assestareu assestaria assestarien assestaries assestarà assestaràs assestaré assestaríem assestaríeu assestassen assestasses assestassin assestassis assestat assestats assestau assestava assestaven assestaves asseste assestem assesten assestes assestessen assestesses assestessin assestessis assesteu assesti assestin assestis assesto assestà assestàrem assestàreu assestàs assestàssem assestàsseu assestàssim assestàssiu assestàvem assestàveu assestés assestéssem assestésseu assestéssim assestéssiu assestí bal bal (1) occ sept val v
serang

assetiar /a.se.tiˈa/ /a.se.tiˈaɾ/ /ə.sə.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assetia assetiada assetiades assetiam assetiant assetiar assetiara assetiaran assetiarem assetiaren assetiares assetiareu assetiaria assetiarien assetiaries assetiarà assetiaràs assetiaré assetiaríem assetiaríeu assetiassen assetiasses assetiassin assetiassis assetiat assetiats assetiau assetiava assetiaven assetiaves assetie assetiem assetien asseties assetiessen assetiesses assetiessin assetiessis assetieu assetii assetio assetià assetiàrem assetiàreu assetiàs assetiàssem assetiàsseu assetiàssim assetiàssiu assetiàvem assetiàveu assetiés assetiéssem assetiésseu assetiéssim assetiéssiu assetií assetiï assetiïn assetiïs bal bal (1) occ sept val v
duduk

assetjament sexual n masc
pelecehan seksual

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assetge assetgem assetgen assetges assetgessen assetgesses assetgessin assetgessis assetgeu assetgi assetgin assetgis assetgés assetgéssem assetgésseu assetgéssim assetgéssiu assetgí assetj assetja assetjada assetjades assetjam assetjant assetjar assetjara assetjaran assetjarem assetjaren assetjares assetjareu assetjaria assetjarien assetjaries assetjarà assetjaràs assetjaré assetjaríem assetjaríeu assetjassen assetjasses assetjassin assetjassis assetjat assetjats assetjau assetjava assetjaven assetjaves assetjo assetjà assetjàrem assetjàreu assetjàs assetjàssem assetjàsseu assetjàssim assetjàssiu assetjàvem assetjàveu bal bal (1) occ sept val v
mengepung
Encerclar una plaça forta per combatre-la.

asseure /aˈsɛw.ɾe/ assec asseem asseent asseeu assega asseguda assegudes asseguem asseguen asseguera assegueren assegueres assegues asseguessen asseguesses asseguessin asseguessis assegueu assegui asseguin asseguis assegut asseguts assegué asseguérem asseguéreu assegués asseguéssem asseguésseu asseguéssim asseguéssiu asseguí asseia asseiem asseien asseient asseies asseieu asseim asseis asseu asseuen asseuran asseure asseurem asseureu asseuria asseurien asseuries asseurà asseuràs asseuré asseuríem asseuríeu asseus assèiem assèieu asséiem asséieu bal occ val v
duduk

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ assídua adj masc
atur

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
bahan

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
asimilasi
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assimil assimila assimilada assimilades assimilam assimilant assimilar assimilara assimilaran assimilarem assimilaren assimilares assimilareu assimilaria assimilarien assimilaries assimilarà assimilaràs assimilaré assimilaríem assimilaríeu assimilassen assimilasses assimilassin assimilassis assimilat assimilats assimilau assimilava assimilaven assimilaves assimile assimilem assimilen assimiles assimilessen assimilesses assimilessin assimilessis assimileu assimili assimilin assimilis assimilo assimilà assimilàrem assimilàreu assimilàs assimilàssem assimilàsseu assimilàssim assimilàssiu assimilàvem assimilàveu assimilés assimiléssem assimilésseu assimiléssim assimiléssiu assimilí bal bal (1) occ sept val v
asimilasi
Fer que dues coses siguin similars.

assistent /a.sisˈten/ /a.sisˈtent/ /ə.sisˈten/ /ə.sisˈtent/ n masc
asisten

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ assisteix assisteixen assisteixes assisteixi assisteixin assisteixis assisteixo assistesc assistesqui assistesquin assistesquis assistia assistida assistides assistien assisties assistiguem assistigueu assistim assistint assistir assistira assistiran assistirem assistiren assistires assistireu assistiria assistirien assistiries assistirà assistiràs assistiré assistiríem assistiríeu assistisc assistisca assistisquen assistisques assistissen assistisses assistissin assistissis assistit assistits assistiu assistix assistixen assistixes assistixo assistí assistíem assistíeu assistírem assistíreu assistís assistíssem assistísseu assistíssim assistíssiu bal n-occ occ sept val v
hadir

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
asisten
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
asosiasi

assolir /a.soˈɫi/ /a.soˈɫiɾ/ /ə.soˈɫi/ /ə.suˈɫi/ assoleix assoleixen assoleixes assoleixi assoleixin assoleixis assoleixo assolesc assolesqui assolesquin assolesquis assolia assolida assolides assolien assolies assoliguem assoligueu assolim assolint assolir assolira assoliran assolirem assoliren assolires assolireu assoliria assolirien assoliries assolirà assoliràs assoliré assoliríem assoliríeu assolisc assolisca assolisquen assolisques assolissen assolisses assolissin assolissis assolit assolits assoliu assolix assolixen assolixes assolixo assolí assolíem assolíeu assolírem assolíreu assolís assolíssem assolísseu assolíssim assolíssiu bal n-occ occ sept val v
capai
Aconseguir alguna cosa.

assossegar /a.so.seˈɣa/ /a.so.seˈɣaɾ/ /ə.so.səˈɣa/ /ə.su.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assosseg assossega assossegada assossegades assossegam assossegant assossegar assossegara assossegaran assossegarem assossegaren assossegares assossegareu assossegaria assossegarien assossegaries assossegarà assossegaràs assossegaré assossegaríem assossegaríeu assossegassen assossegasses assossegassin assossegassis assossegat assossegats assossegau assossegava assossegaven assossegaves assossego assossegue assosseguem assosseguen assossegues assosseguessen assosseguesses assosseguessin assosseguessis assossegueu assossegui assosseguin assosseguis assossegués assosseguéssem assosseguésseu assosseguéssim assosseguéssiu assosseguí assossegà assossegàrem assossegàreu assossegàs assossegàssem assossegàsseu assossegàssim assossegàssiu assossegàvem assossegàveu bal bal (1) occ sept val v
menenangkan

assot /aˈsɔt/ /əˈsɔt/ n masc
balas membentak

assotar /a.soˈta/ /a.soˈtaɾ/ /ə.soˈta/ /ə.suˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assot assota assotada assotades assotam assotant assotar assotara assotaran assotarem assotaren assotares assotareu assotaria assotarien assotaries assotarà assotaràs assotaré assotaríem assotaríeu assotassen assotasses assotassin assotassis assotat assotats assotau assotava assotaven assotaves assote assotem assoten assotes assotessen assotesses assotessin assotessis assoteu assoti assotin assotis assoto assotà assotàrem assotàreu assotàs assotàssem assotàsseu assotàssim assotàssiu assotàvem assotàveu assotés assotéssem assotésseu assotéssim assotéssiu assotí bal bal (1) occ sept val v
mencambuk

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ n masc
emisi
Tema o argument d'una obra.

assut /aˈsut/ /əˈsut/ n masc
bendungan
Resclosa de baixa alçada feta en rierols i rius per evitar el pas d'aigua, fer pujar el nivell i permetre'n la canalització.

ast /ˈast/ n masc
ludah

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
bintang

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroid

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrologi

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
antariksawan

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomi

astruc /asˈtɾuk/ /əsˈtɾuk/ astruga adj masc
pemujur
Protegit per un astre.

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astrolog

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
astronom

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
serangan
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
anfal
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atac ataca atacada atacades atacam atacant atacar atacara atacaran atacarem atacaren atacares atacareu atacaria atacarien atacaries atacarà atacaràs atacaré atacaríem atacaríeu atacassen atacasses atacassin atacassis atacat atacats atacau atacava atacaven atacaves ataco atacà atacàrem atacàreu atacàs atacàssem atacàsseu atacàssim atacàssiu atacàvem atacàveu ataque ataquem ataquen ataques ataquessen ataquesses ataquessin ataquessis ataqueu ataqui ataquin ataquis ataqués ataquéssem ataquésseu ataquéssim ataquéssiu ataquí bal bal (1) occ sept val v
anfal
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

ataconar /a.ta.koˈna/ /a.ta.koˈnaɾ/ /ə.tə.koˈna/ /ə.tə.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atacon atacona ataconada ataconades ataconam ataconant ataconar ataconara ataconaran ataconarem ataconaren ataconares ataconareu ataconaria ataconarien ataconaries ataconarà ataconaràs ataconaré ataconaríem ataconaríeu ataconassen ataconasses ataconassin ataconassis ataconat ataconats ataconau ataconava ataconaven ataconaves atacone ataconem ataconen atacones ataconessen ataconesses ataconessin ataconessis ataconeu ataconi ataconin ataconis atacono ataconà ataconàrem ataconàreu ataconàs ataconàssem ataconàsseu ataconàssim ataconàssiu ataconàvem ataconàveu ataconés ataconéssem ataconésseu ataconéssim ataconéssiu ataconí bal bal (1) occ sept val v
perbaikan
Posar tacons al calçat, adobar-lo.
remas
Comprimir una cosa dins d’una altra.

atalaiar /a.ta.ɫaˈja/ /a.ta.ɫaˈjaɾ/ /ə.tə.ɫəˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atalai atalaia atalaiada atalaiades atalaiam atalaiant atalaiar atalaiara atalaiaran atalaiarem atalaiaren atalaiares atalaiareu atalaiaria atalaiarien atalaiaries atalaiarà atalaiaràs atalaiaré atalaiaríem atalaiaríeu atalaiassen atalaiasses atalaiassin atalaiassis atalaiat atalaiats atalaiau atalaiava atalaiaven atalaiaves atalaie atalaiem atalaien atalaies atalaiessen atalaiesses atalaiessin atalaiessis atalaieu atalaio atalaià atalaiàrem atalaiàreu atalaiàs atalaiàssem atalaiàsseu atalaiàssim atalaiàssiu atalaiàvem atalaiàveu atalaiés atalaiéssem atalaiésseu atalaiéssim atalaiéssiu atalaí atalaï atalaïn atalaïs bal bal (1) occ sept val v
pemindaian

atansar /a.tanˈsa/ /a.tanˈsaɾ/ /ə.tənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atans atansa atansada atansades atansam atansant atansar atansara atansaran atansarem atansaren atansares atansareu atansaria atansarien atansaries atansarà atansaràs atansaré atansaríem atansaríeu atansassen atansasses atansassin atansassis atansat atansats atansau atansava atansaven atansaves atanse atansem atansen atanses atansessen atansesses atansessin atansessis atanseu atansi atansin atansis atanso atansà atansàrem atansàreu atansàs atansàssem atansàsseu atansàssim atansàssiu atansàvem atansàveu atansés atanséssem atansésseu atanséssim atanséssiu atansí bal bal (1) occ sept val v
mendekati

atapeït /a.ta.peˈit/ /ə.tə.pəˈit/ adj masc
bunting

atarantar /a.ta.ɾanˈta/ /a.ta.ɾanˈtaɾ/ /ə.tə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ataranta atarantada atarantades atarantant atarantar atarantara atarantaran atarantarem atarantaren atarantares atarantareu atarantaria atarantarien atarantaries atarantarà atarantaràs atarantaré atarantaríem atarantaríeu atarantassen atarantasses atarantat atarantats atarantava atarantaven atarantaves atarante atarantem ataranten atarantes atarantessen atarantesses atarantessin atarantessis ataranteu ataranti atarantin atarantis ataranto atarantà atarantàrem atarantàreu atarantàssem atarantàsseu atarantàvem atarantàveu atarantés atarantéssem atarantésseu atarantéssim atarantéssiu atarantí occ sept val val (1) v
bego
(barceloní) Bullir en el cap idees impossibles.

ataronjat /a.ta.ɾoɲˈd͡ʒat/ /ə.tə.ɾoɲˈʒat/ /ə.tə.ɾuɲˈʒat/ adj masc
jingga

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
ateisme

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atempt atempta atemptada atemptades atemptam atemptant atemptar atemptara atemptaran atemptarem atemptaren atemptares atemptareu atemptaria atemptarien atemptaries atemptarà atemptaràs atemptaré atemptaríem atemptaríeu atemptassen atemptasses atemptassin atemptassis atemptat atemptats atemptau atemptava atemptaven atemptaves atempte atemptem atempten atemptes atemptessen atemptesses atemptessin atemptessis atempteu atempti atemptin atemptis atempto atemptà atemptàrem atemptàreu atemptàs atemptàssem atemptàsseu atemptàssim atemptàssiu atemptàvem atemptàveu atemptés atemptéssem atemptésseu atemptéssim atemptéssiu atemptí bal bal (1) occ sept val v
coba

atemptat /a.temˈtat/ /ə.təmˈtat/ n masc
anfal

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
kepedulian
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
sopan
Que té atencions, amable, servicial.

atenuar /a.te.nuˈa/ /a.te.nuˈaɾ/ /ə.tə.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atenua atenuada atenuades atenuam atenuant atenuar atenuara atenuaran atenuarem atenuaren atenuares atenuareu atenuaria atenuarien atenuaries atenuarà atenuaràs atenuaré atenuaríem atenuaríeu atenuassen atenuasses atenuassin atenuassis atenuat atenuats atenuau atenuava atenuaven atenuaves atenue atenuem atenuen atenues atenuessen atenuesses atenuessin atenuessis atenueu atenuo atenuu atenuà atenuàrem atenuàreu atenuàs atenuàssem atenuàsseu atenuàssim atenuàssiu atenuàvem atenuàveu atenués atenuéssem atenuésseu atenuéssim atenuéssiu atenuí atenuï atenuïn atenuïs bal bal (1) occ sept val v
meredam

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aterr aterra aterrada aterrades aterram aterrant aterrar aterrara aterraran aterrarem aterraren aterrares aterrareu aterraria aterrarien aterraries aterrarà aterraràs aterraré aterraríem aterraríeu aterrassen aterrasses aterrassin aterrassis aterrat aterrats aterrau aterrava aterraven aterraves aterre aterrem aterren aterres aterressen aterresses aterressin aterressis aterreu aterri aterrin aterris aterro aterrà aterràrem aterràreu aterràs aterràssem aterràsseu aterràssim aterràssiu aterràvem aterràveu aterrés aterréssem aterrésseu aterréssim aterréssiu aterrí bal bal (1) occ sept val v
mendarat

ateu /aˈtɛw/ atea adj masc
ateis

atjeh /aˈt͡ʃe/ n masc
bahasa Aceh
Llengua malaiopolinèsia pròpia de l'antic sultanat d'Atjeh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
atlet

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
atletik

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
atmosfer
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atracador /a.tɾa.kaˈðo/ /a.tɾa.kaˈðoɾ/ /ə.tɾə.kəˈðo/ n masc
begal

atracallar /a.tɾa.kaˈʎa/ /a.tɾa.kaˈʎaɾ/ /ə.tɾə.kəˈʎa/ atracalla atracallada atracallades atracallant atracallar atracallaran atracallarem atracallaren atracallares atracallareu atracallaria atracallarien atracallaries atracallarà atracallaràs atracallaré atracallaríem atracallaríeu atracallat atracallats atracallava atracallaven atracallaves atracallem atracallen atracalles atracallessen atracallesses atracallessin atracallessis atracalleu atracalli atracallin atracallis atracallo atracallà atracallàrem atracallàreu atracallàvem atracallàveu atracallés atracalléssem atracallésseu atracalléssim atracalléssiu atracallí sept v
mencemooh

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrac atraca atracada atracades atracam atracant atracar atracara atracaran atracarem atracaren atracares atracareu atracaria atracarien atracaries atracarà atracaràs atracaré atracaríem atracaríeu atracassen atracasses atracassin atracassis atracat atracats atracau atracava atracaven atracaves atraco atracà atracàrem atracàreu atracàs atracàssem atracàsseu atracàssim atracàssiu atracàvem atracàveu atraque atraquem atraquen atraques atraquessen atraquesses atraquessin atraquessis atraqueu atraqui atraquin atraquis atraqués atraquéssem atraquésseu atraquéssim atraquéssiu atraquí bal bal (1) occ sept val v
memelas
(nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
rampok
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
atraksi

atrafegar-se /a.tɾa.feˈɣaɾ.se/ /ə.tɾə.fə.ɣərˈsə/ /ə.tɾə.fəˈɣar.sə/ /ə.tɾə.fəˈɣaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrafeg atrafega atrafegada atrafegades atrafegam atrafegant atrafegar atrafegara atrafegaran atrafegarem atrafegaren atrafegares atrafegareu atrafegaria atrafegarien atrafegaries atrafegarà atrafegaràs atrafegaré atrafegaríem atrafegaríeu atrafegassen atrafegasses atrafegassin atrafegassis atrafegat atrafegats atrafegau atrafegava atrafegaven atrafegaves atrafego atrafegue atrafeguem atrafeguen atrafegues atrafeguessen atrafeguesses atrafeguessin atrafeguessis atrafegueu atrafegui atrafeguin atrafeguis atrafegués atrafeguéssem atrafeguésseu atrafeguéssim atrafeguéssiu atrafeguí atrafegà atrafegàrem atrafegàreu atrafegàs atrafegàssem atrafegàsseu atrafegàssim atrafegàssiu atrafegàvem atrafegàveu bal bal (1) occ sept val v
ramai

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrap atrapa atrapada atrapades atrapam atrapant atrapar atrapara atraparan atraparem atraparen atrapares atrapareu atraparia atraparien atraparies atraparà atraparàs atraparé atraparíem atraparíeu atrapassen atrapasses atrapassin atrapassis atrapat atrapats atrapau atrapava atrapaven atrapaves atrape atrapem atrapen atrapes atrapessen atrapesses atrapessin atrapessis atrapeu atrapi atrapin atrapis atrapo atrapà atrapàrem atrapàreu atrapàs atrapàssem atrapàsseu atrapàssim atrapàssiu atrapàvem atrapàveu atrapés atrapéssem atrapésseu atrapéssim atrapéssiu atrapí bal bal (1) occ sept val v
sambut

atribuir /a.tɾi.buˈiɾ/ /a.tɾi.βuˈi/ /ə.tɾi.βuˈi/ atribueix atribueixen atribueixes atribueixi atribueixin atribueixis atribueixo atribuesc atribuesqui atribuesquin atribuesquis atribuint atribuir atribuiran atribuirem atribuireu atribuiria atribuirien atribuiries atribuirà atribuiràs atribuiré atribuiríem atribuiríeu atribuí atribuíem atribuíeu atribuírem atribuíreu atribuís atribuíssem atribuísseu atribuíssim atribuíssiu atribuïa atribuïda atribuïdes atribuïen atribuïes atribuïguem atribuïgueu atribuïm atribuïra atribuïren atribuïres atribuïsc atribuïsca atribuïsquen atribuïsques atribuïssen atribuïsses atribuïssin atribuïssis atribuït atribuïts atribuïu atribuïx atribuïxen atribuïxes atribuïxo bal n-occ occ sept val v
atribut

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atropell atropella atropellada atropellades atropellam atropellant atropellar atropellara atropellaran atropellarem atropellaren atropellares atropellareu atropellaria atropellarien atropellaries atropellarà atropellaràs atropellaré atropellaríem atropellaríeu atropellassen atropellasses atropellassin atropellassis atropellat atropellats atropellau atropellava atropellaven atropellaves atropelle atropellem atropellen atropelles atropellessen atropellesses atropellessin atropellessis atropelleu atropelli atropellin atropellis atropello atropellà atropellàrem atropellàreu atropellàs atropellàssem atropellàsseu atropellàssim atropellàssiu atropellàvem atropellàveu atropellés atropelléssem atropellésseu atropelléssim atropelléssiu atropellí bal bal (1) occ sept val v
melindas

atrotinar /a.tɾo.tiˈna/ /a.tɾo.tiˈnaɾ/ /ə.tɾo.tiˈna/ /ə.tɾu.tiˈna/ atrotina atrotinada atrotinades atrotinant atrotinar atrotinaran atrotinarem atrotinaren atrotinares atrotinareu atrotinaria atrotinarien atrotinaries atrotinarà atrotinaràs atrotinaré atrotinaríem atrotinaríeu atrotinat atrotinats atrotinava atrotinaven atrotinaves atrotinem atrotinen atrotines atrotinessen atrotinesses atrotinessin atrotinessis atrotineu atrotini atrotinin atrotinis atrotino atrotinà atrotinàrem atrotinàreu atrotinàvem atrotinàveu atrotinés atrotinéssem atrotinésseu atrotinéssim atrotinéssiu atrotiní sept v
sampah

atuell /a.tuˈeʎ/ n masc
kapal

atur /aˈtuɾ/ n masc
pengangguran
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
henti
Acció i efecte d’aturar o aturar-se.
menghemat
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturall /a.tuˈɾaʎ/ /ə.tuˈɾaj/ /ə.tuˈɾaʎ/ n masc
halangan

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
berhenti
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
kapak
Ciri llarg i gruixut de figura quadrada i amb quatre blens.
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxul·lar /a.t͡ʃuɫˈɫa/ /a.t͡ʃuɫˈɫaɾ/ /a.t͡ʃuˈɫa/ /ə.t͡ʃuɫˈɫa/ /ə.t͡ʃuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atxul atxul·la atxul·lada atxul·lades atxul·lam atxul·lant atxul·lar atxul·laran atxul·larem atxul·laren atxul·lares atxul·lareu atxul·laria atxul·larien atxul·laries atxul·larà atxul·laràs atxul·laré atxul·laríem atxul·laríeu atxul·lassen atxul·lasses atxul·lassin atxul·lassis atxul·lat atxul·lats atxul·lau atxul·lava atxul·laven atxul·laves atxul·lem atxul·len atxul·les atxul·lessin atxul·lessis atxul·leu atxul·li atxul·lin atxul·lis atxul·là atxul·làrem atxul·làreu atxul·làs atxul·làssem atxul·làsseu atxul·làssim atxul·làssiu atxul·làvem atxul·làveu atxul·lés atxul·léssim atxul·léssiu atxul·lí bal bal (1) v
mencuri
(menorquí) Prendre amb engany.

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
jet

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
acak

atzembla /aˈd͡zem.bɫa/ /əˈd͡zəm.bɫə/ /əˈd͡zɛm.bɫə/ n fem
bagal

atzufar /a.d͡zuˈfa/ /a.d͡zuˈfaɾ/ /ə.d͡zuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atzuf atzufa atzufada atzufades atzufam atzufant atzufar atzufaran atzufarem atzufaren atzufares atzufareu atzufaria atzufarien atzufaries atzufarà atzufaràs atzufaré atzufaríem atzufaríeu atzufassen atzufasses atzufassin atzufassis atzufat atzufats atzufau atzufava atzufaven atzufaves atzufem atzufen atzufes atzufessin atzufessis atzufeu atzufi atzufin atzufis atzufà atzufàrem atzufàreu atzufàs atzufàssem atzufàsseu atzufàssim atzufàssiu atzufàvem atzufàveu atzufés atzuféssim atzuféssiu atzufí bal bal (1) v
kena

atzur /əˈd͡zur/ n masc
biru langit

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataksia

atènyer /aˈte.ɲe/ /aˈte.ɲeɾ/ /əˈtə.ɲə/ /əˈtɛ.ɲə/ atenc atenguem atengueren atengueres atenguessin atenguessis atengueu atengui atenguin atenguis atengué atenguérem atenguéreu atengués atenguéssim atenguéssiu atenguí ateny atenya atenyem atenyen atenyent atenyera atenyeran atenyerem atenyeren atenyeres atenyereu atenyeria atenyerien atenyeries atenyerà atenyeràs atenyeré atenyeríem atenyeríeu atenyes atenyessen atenyesses atenyessin atenyessis atenyeu atenyi atenyia atenyien atenyies atenyin atenyis atenyo atenys atenyé atenyérem atenyéreu atenyés atenyéssem atenyésseu atenyéssim atenyéssiu atenyí atenyíem atenyíeu atesa ateses atesos atènyer atès atés bal occ sept val v
capai

au Interjection
ayo
Vinga, som-hi, apa.

audició /aw.ði.siˈo/ /əw.ði.siˈo/ n fem
mendengar
Acció d’oir.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ adj
audiovisual
Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ n masc
audiovisual
Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

audiència /aw.ðiˈɛn.si.a/ /əw.ðiˈɛn.si.ə/ n fem
khalayak
Invitació per exposar les demandes d'algú.
Òrgan d'administració de justícia, generalment referit a una instància superior o per un territori concret.
Total de persones que veuen o escolten un programa de televisió o ràdio.

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
alat bantu dengar

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
kenaikan

aula /ˈaw.la/ /ˈaw.ɫə/ n fem
ruang kelas

aula taller n fem
bengkel

aureolar /aw.ɾe.oˈɫa/ /aw.ɾe.oˈɫaɾ/ /əw.ɾə.oˈɫa/ /əw.ɾə.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aureol aureola aureolada aureolades aureolam aureolant aureolar aureolara aureolaran aureolarem aureolaren aureolares aureolareu aureolaria aureolarien aureolaries aureolarà aureolaràs aureolaré aureolaríem aureolaríeu aureolassen aureolasses aureolassin aureolassis aureolat aureolats aureolau aureolava aureolaven aureolaves aureole aureolem aureolen aureoles aureolessen aureolesses aureolessin aureolessis aureoleu aureoli aureolin aureolis aureolo aureolà aureolàrem aureolàreu aureolàs aureolàssem aureolàsseu aureolàssim aureolàssiu aureolàvem aureolàveu aureolés aureoléssem aureolésseu aureoléssim aureoléssiu aureolí bal bal (1) occ sept val v
nimbus

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
penyuara kuping

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
fajar

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
atrium
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
autentisitas

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
autobiografi

autobuser /ˌaw.to.buˈze/ /ˌaw.to.buˈzeɾ/ /ˌaw.to.βuˈze/ /ˌaw.tu.buˈze/ /ˌaw.tu.βuˈze/ n masc
pengemudi bus

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
bus bis

autobús escolar n masc
bus sekolah

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
bus besar

autoclau /ˌaw.toˈkɫaw/ /ˌaw.tuˈkɫaw/ n fem
autoklaf

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
autodidak

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
gol bunuh diri

autografiar /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈa/ /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌaw.to.ɣɾə.fiˈa/ /ˌaw.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. autografia autografiada autografiades autografiam autografiant autografiar autografiara autografiaran autografiarem autografiaren autografiares autografiareu autografiaria autografiarien autografiaries autografiarà autografiaràs autografiaré autografiaríem autografiaríeu autografiassen autografiasses autografiassin autografiassis autografiat autografiats autografiau autografiava autografiaven autografiaves autografie autografiem autografien autografies autografiessen autografiesses autografiessin autografiessis autografieu autografii autografio autografià autografiàrem autografiàreu autografiàs autografiàssem autografiàsseu autografiàssim autografiàssiu autografiàvem autografiàveu autografiés autografiéssem autografiésseu autografiéssim autografiéssiu autografií autografiï autografiïn autografiïs bal bal (1) occ sept val v
tanda tangan

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
otomatis

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
otonomi

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
kebencian diri

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
jalan raya

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
pengarang

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
otoriter

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
otoritas

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autokrat

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
bumiputra

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
tanda tangan

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ n masc
otomat

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
otonom

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
autopsi

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ adj masc
autotrof

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ n masc
autotrof

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
kata kerja bantu
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
asisten
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. auxilia auxiliada auxiliades auxiliam auxiliant auxiliar auxiliara auxiliaran auxiliarem auxiliaren auxiliares auxiliareu auxiliaria auxiliarien auxiliaries auxiliarà auxiliaràs auxiliaré auxiliaríem auxiliaríeu auxiliassen auxiliasses auxiliassin auxiliassis auxiliat auxiliats auxiliau auxiliava auxiliaven auxiliaves auxilie auxiliem auxilien auxilies auxiliessen auxiliesses auxiliessin auxiliessis auxilieu auxilii auxilio auxilià auxiliàrem auxiliàreu auxiliàs auxiliàssem auxiliàsseu auxiliàssim auxiliàssiu auxiliàvem auxiliàveu auxiliés auxiliéssem auxiliésseu auxiliéssim auxiliéssiu auxilií auxiliï auxiliïn auxiliïs bal bal (1) occ sept val v
membantu
Ajudar, socórrer, donar auxili.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
bawah

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalot avalota avalotada avalotades avalotam avalotant avalotar avalotara avalotaran avalotarem avalotaren avalotares avalotareu avalotaria avalotarien avalotaries avalotarà avalotaràs avalotaré avalotaríem avalotaríeu avalotassen avalotasses avalotassin avalotassis avalotat avalotats avalotau avalotava avalotaven avalotaves avalote avalotem avaloten avalotes avalotessen avalotesses avalotessin avalotessis avaloteu avaloti avalotin avalotis avaloto avalotà avalotàrem avalotàreu avalotàs avalotàssem avalotàsseu avalotàssim avalotàssiu avalotàvem avalotàveu avalotés avalotéssem avalotésseu avalotéssim avalotéssiu avalotí bal bal (1) occ sept val v
angkat

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ Interjection
ayo

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ adv
maju

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
cengkeram
Distància o temps que separa el participant situat en primer lloc del qui el segueix en una competició que implica moviment.
maslahat
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.
(tennis) Fet d'haver guanyat un jugador el primer punt posterior a un iguals.

avantgreen n masc
apron

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
barisan depan
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avantpassat /aˌvam.paˈsat/ /aˌβam.paˈsat/ /əˌvam.pəˈsat/ n masc
leluhur

avançada /a.vanˈsa.ða/ /a.βanˈsa.ða/ /ə.vənˈsa.ðə/ /ə.βənˈsa.ðə/ n fem
pramuka
Partida que marxa una certa distància més endavant, especialment una partida de soldats respecte al gros de l'exèrcit.
cengkeram
(beisbol) Acció i efecte d'un corredor de desplaçar-se endavant en direcció a la base següent.

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avance avancem avancen avances avancessen avancesses avancessin avancessis avanceu avanci avancin avancis avancés avancéssem avancésseu avancéssim avancéssiu avancí avanç avança avançada avançades avançam avançant avançar avançara avançaran avançarem avançaren avançares avançareu avançaria avançarien avançaries avançarà avançaràs avançaré avançaríem avançaríeu avançassen avançasses avançassin avançassis avançat avançats avançau avançava avançaven avançaves avanço avançà avançàrem avançàreu avançàs avançàssem avançàsseu avançàssim avançàssiu avançàvem avançàveu bal bal (1) occ sept val v
gerak
Moure una cosa en el sentit i direcció que li són propis.
(esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
(beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.
melebihi
Entre dues o més coses que es mouen aproximadament en el mateix sentit i en la mateixa direcció, la de darrere, aconseguir una posició pel davant de les altres.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
kikir

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
kerakusan

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
bunduk

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
jurang

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ n masc
masa depan
Temps futur, esdevenidor.

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ avenc avendran avendrem avendreu avendria avendrien avendries avendrà avendràs avendré avendríem avendríeu avenen avenguda avengudes avenguem avengueren avengueres avenguessin avenguessis avengueu avengui avenguin avenguis avengut avenguts avengué avenguérem avenguéreu avengués avenguéssim avenguéssiu avenguí avenia avenien avenies avenim avenint avenir aveniu avens aveníem aveníeu avinc avindran avindrem avindreu avindria avindrien avindries avindrà avindràs avindré avindríem avindríeu avinga avinguda avingudes avinguem avinguen avinguera avingueren avingueres avingues avinguessen avinguesses avinguessin avinguessis avingueu avingui avinguin avinguis avingut avinguts avingué avinguérem avinguéreu avingués avinguéssem avinguésseu avinguéssim avinguéssiu avinguí avé avén bal occ val v
setuju
(pronominal) Conformar-se.

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
petualangan
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ avergonyeix avergonyeixen avergonyeixes avergonyeixi avergonyeixin avergonyeixis avergonyeixo avergonyia avergonyida avergonyides avergonyien avergonyies avergonyim avergonyint avergonyir avergonyira avergonyiran avergonyirem avergonyiren avergonyires avergonyireu avergonyiria avergonyirien avergonyiries avergonyirà avergonyiràs avergonyiré avergonyiríem avergonyiríeu avergonyisc avergonyisca avergonyisquen avergonyisques avergonyissen avergonyisses avergonyissin avergonyissis avergonyit avergonyits avergonyiu avergonyix avergonyixen avergonyixes avergonyixo avergonyí avergonyíem avergonyíeu avergonyírem avergonyíreu avergonyís avergonyíssem avergonyísseu avergonyíssim avergonyíssiu n-occ occ sept val v
malu
Fer que un altre senti vergonya, fent-li retrets.

averrir /a.veˈriɾ/ /a.βeˈri/ /ə.vəˈri/ /ə.βəˈri/ averreix averreixen averreixes averreixi averreixin averreixis averreixo averresc averresqui averresquin averresquis averria averrida averrides averrien averries averriguem averrigueu averrim averrint averrir averrira averriran averrirem averriren averrires averrireu averriria averririen averriries averrirà averriràs averriré averriríem averriríeu averrisc averrisca averrisquen averrisques averrissen averrisses averrissin averrissis averrit averrits averriu averrix averrixen averrixes averrixo averrí averríem averríeu averrírem averríreu averrís averríssem averrísseu averríssim averríssiu bal n-occ occ sept val v
menutupi

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
aversi
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
kakek datuk
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviastra /a.viˈas.tɾa/ /a.βiˈas.tɾa/ /ə.viˈas.tɾə/ /ə.βiˈas.tɾə/ n fem
nenek tiri

aviastre /a.viˈas.tɾe/ /a.βiˈas.tɾe/ /ə.viˈas.tɾə/ /ə.βiˈas.tɾə/ n masc
kakek tiri

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
segera

avinagrar /a.vi.naˈɣɾaɾ/ /a.βi.naˈɣɾa/ /ə.vi.nəˈɣɾa/ /ə.βi.nəˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avinagr avinagra avinagrada avinagrades avinagram avinagrant avinagrar avinagrara avinagraran avinagrarem avinagraren avinagrares avinagrareu avinagraria avinagrarien avinagraries avinagrarà avinagraràs avinagraré avinagraríem avinagraríeu avinagrassen avinagrasses avinagrassin avinagrassis avinagrat avinagrats avinagrau avinagrava avinagraven avinagraves avinagre avinagrem avinagren avinagres avinagressen avinagresses avinagressin avinagressis avinagreu avinagri avinagrin avinagris avinagro avinagrà avinagràrem avinagràreu avinagràs avinagràssem avinagràsseu avinagràssim avinagràssiu avinagràvem avinagràveu avinagrés avinagréssem avinagrésseu avinagréssim avinagréssiu avinagrí bal bal (1) occ sept val v
asam

avinentesa /a.vi.nenˈte.za/ /a.βi.nenˈte.za/ /ə.vi.nənˈtə.zə/ /ə.vi.nənˈtɛ.zə/ /ə.βi.nənˈtɛ.zə/ n fem
kesempatan

avinença /a.viˈnen.sa/ /a.βiˈnen.sa/ /ə.viˈnɛn.sə/ /ə.βiˈnɛn.sə/ n fem
kait
Condicions en una negociació que no troben l'oposició de cap membre.

avinençar-se /a.vi.nenˈsaɾ.se/ /a.βi.nenˈsaɾ.se/ /ə.vi.nən.səɾˈsə/ /ə.βi.nənˈsaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avinence avinencem avinencen avinences avinencessen avinencesses avinencessin avinencessis avinenceu avinenci avinencin avinencis avinencés avinencéssem avinencésseu avinencéssim avinencéssiu avinencí avinenç avinença avinençada avinençades avinençam avinençant avinençar avinençara avinençaran avinençarem avinençaren avinençares avinençareu avinençaria avinençarien avinençaries avinençarà avinençaràs avinençaré avinençaríem avinençaríeu avinençassen avinençasses avinençassin avinençassis avinençat avinençats avinençau avinençava avinençaven avinençaves avinenço avinençà avinençàrem avinençàreu avinençàs avinençàssem avinençàsseu avinençàssim avinençàssiu avinençàvem avinençàveu bal bal (1) occ sept val v
menyetujui

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
unggas

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
pesawat terbang

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ avorreix avorreixen avorreixes avorreixi avorreixin avorreixis avorreixo avorresc avorresqui avorresquin avorresquis avorria avorrida avorrides avorrien avorries avorriguem avorrigueu avorrim avorrint avorrir avorrira avorriran avorrirem avorriren avorrires avorrireu avorriria avorririen avorriries avorrirà avorriràs avorriré avorriríem avorriríeu avorrisc avorrisca avorrisquen avorrisques avorrissen avorrisses avorrissin avorrissis avorrit avorrits avorriu avorrix avorrixen avorrixes avorrixo avorrí avorríem avorríeu avorrírem avorríreu avorrís avorríssem avorrísseu avorríssim avorríssiu bal n-occ occ sept val v
membosankan
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
bosan

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
pengguguran

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
hari ini
En el dia actual.

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
peringatan
Acció i efecte d'avisar, advertiment.
advis
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
aksioma

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
akson

azimut /a.ziˈmut/ /ə.ziˈmut/ n masc
azimut

azot /aˈzɔt/ /əˈzɔt/ n fem
zat lemas

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
isolator

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïll aïlla aïllada aïllades aïllam aïllant aïllar aïllara aïllaran aïllarem aïllaren aïllares aïllareu aïllaria aïllarien aïllaries aïllarà aïllaràs aïllaré aïllaríem aïllaríeu aïllassen aïllasses aïllassin aïllassis aïllat aïllats aïllau aïllava aïllaven aïllaves aïlle aïllem aïllen aïlles aïllessen aïllesses aïllessin aïllessis aïlleu aïlli aïllin aïllis aïllo aïllà aïllàrem aïllàreu aïllàs aïllàssem aïllàsseu aïllàssim aïllàssiu aïllàvem aïllàveu aïllés aïlléssem aïllésseu aïlléssim aïlléssiu aïllí bal bal (1) occ sept val v
memencilkan

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
asing

aïrar /a.iˈɾa/ /a.iˈɾaɾ/ /ə.iˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïr aïra aïrada aïrades aïram aïrant aïrar aïrara aïraran aïrarem aïraren aïrares aïrareu aïraria aïrarien aïraries aïrarà aïraràs aïraré aïraríem aïraríeu aïrassen aïrasses aïrassin aïrassis aïrat aïrats aïrau aïrava aïraven aïraves aïre aïrem aïren aïres aïressen aïresses aïressin aïressis aïreu aïri aïrin aïris aïro aïrà aïràrem aïràreu aïràs aïràssem aïràsseu aïràssim aïràssiu aïràvem aïràveu aïrés aïréssem aïrésseu aïréssim aïréssiu aïrí bal bal (1) occ sept val v
amarah

aüc /aˈuk/ /əˈuk/ n masc
lolong

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ babaua adj masc
bodoh

bacina /baˈsi.na/ /bəˈsi.nə/ n fem
baskom

bacora /baˈko.ɾa/ /bəˈko.ɾə/ n fem
albakora

bacoreta ratllada n fem
cakalang

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bakteri

bací /baˈsi/ /bəˈsi/ n masc
pispot
gibrella que usaven els barbers per remullar la barba

bacó /baˈko/ /bəˈko/ n masc
daging asap
Penca fina de cansalada.
kotor
Persona que va bruta o que no té cura del seu aspecte físic o moral.

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
kuap
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
menguap

badar /baˈða/ /baˈðaɾ/ /bəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bad bada badada badades badam badant badar badara badaran badarem badaren badares badareu badaria badarien badaries badarà badaràs badaré badaríem badaríeu badassen badasses badassin badassis badat badats badau badava badaven badaves bade badem baden bades badessen badesses badessin badessis badeu badi badin badis bado badà badàrem badàreu badàs badàssem badàsseu badàssim badàssiu badàvem badàveu badés badéssem badésseu badéssim badéssiu badí bal bal (1) occ sept val v
bedah
Estat distret sense posar atenció allà on caldria.

badia /baˈði.a/ n fem
teluk

badina /baˈði.na/ /bəˈði.nə/ n fem
kolam

badomeries /ba.ðo.meˈɾi.es/ /bə.ðo.məˈɾi.əs/ /bə.ðu.məˈɾi.əs/ n fem
kanard
Notícies falses, faules.

bafarada /ba.faˈɾa.ða/ /bə.fəˈɾa.ðə/ n fem
kepulan
Baf intens i sobtat.
komik
(còmics, il·lustracions) Espai tancat amb un apèndix que indica un personatge i que conté el diàleg o pensaments.

bagot /baˈɣɔt/ /bəˈɣɔt/ n masc
gugus

bagra nassuda n fem
ikan dace

baguejar /ba.ɣeˈd͡ʒa/ /ba.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɣeˈʒa/ /bə.ɣəˈd͡ʒa/ /bə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baguege baguegem baguegen bagueges baguegessen baguegesses baguegessin baguegessis baguegeu baguegi baguegin baguegis baguegés baguegéssem baguegésseu baguegéssim baguegéssiu baguegí bagueja baguejada baguejades baguejant baguejar baguejara baguejaran baguejarem baguejaren baguejares baguejareu baguejaria baguejarien baguejaries baguejarà baguejaràs baguejaré baguejaríem baguejaríeu baguejassen baguejasses baguejat baguejats baguejava baguejaven baguejaves baguejo baguejà baguejàrem baguejàreu baguejàssem baguejàsseu baguejàvem baguejàveu occ sept val val (1) v
atur
(nàutica) Tirar a la mar una xarxa o palangre que porti bagues o ploms.
memetik
Tenir la roba les costures mig descosides.

bagul /baˈɣuɫ/ /bəˈɣuɫ/ n masc
bagasi

bai /ˈbaj/ adj masc
kapisa

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
beri

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
sangkur bayonet

baix /ˈbajʃ/ adj masc
hina
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
hina
A poca altura.

baix elèctric n masc
gitar bas

baixa /ˈba.ʃa/ /ˈba.ʃə/ /ˈbaj.ʃa/ Interjection
bawah

baixada /bajˈʃa.ða/ /baˈʃa.ða/ /bəˈʃa.ðə/ n fem
mata sipit
Terreny, carrer o camí que té inclinació.

baixada del bastó n fem
sergapan

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
unduh
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
Bahasa Bashkir
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Bahasa Bashkir
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bajanada /ba.d͡ʒaˈna.ða/ /ba.ʒaˈna.ða/ /bə.ʒəˈna.ðə/ n fem
nonsens

bajoca /baˈd͡ʒɔ.ka/ /baˈd͡ʒɔ.kɔ/ /baˈʒɔ.ka/ /bəˈʒɔ.kə/ n fem
polong
Tavella de llegums com la mongeta, la fava o el pèsol.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
peluru
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
balada

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalaika

balancejar /ba.ɫan.seˈd͡ʒa/ /ba.ɫan.seˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫan.seˈʒa/ /bə.ɫən.səˈd͡ʒa/ /bə.ɫən.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balancege balancegem balancegen balanceges balancegessen balancegesses balancegessin balancegessis balancegeu balancegi balancegin balancegis balancegés balancegéssem balancegésseu balancegéssim balancegéssiu balancegí balanceig balanceja balancejada balancejades balancejam balancejant balancejar balancejara balancejaran balancejarem balancejaren balancejares balancejareu balancejaria balancejarien balancejaries balancejarà balancejaràs balancejaré balancejaríem balancejaríeu balancejassen balancejasses balancejassin balancejassis balancejat balancejats balancejau balancejava balancejaven balancejaves balancejo balancejà balancejàrem balancejàreu balancejàs balancejàssem balancejàsseu balancejàssim balancejàssiu balancejàvem balancejàveu occ sept val v
ayun

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
balans
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
timbangan
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n neut
Libra
Persona del signe zodiacal de Balança.

balança comercial n fem
neraca ekspor-impor

balb /ˈbaɫp/ adj masc
mati rasa

balbejar /baɫ.beˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βeˈd͡ʒa/ /baɫ.βeˈʒa/ /bəɫ.bəˈd͡ʒa/ /bəɫ.bəˈʒa/ /bəɫ.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balbege balbegem balbegen balbeges balbegessen balbegesses balbegessin balbegessis balbegeu balbegi balbegin balbegis balbegés balbegéssem balbegésseu balbegéssim balbegéssiu balbegí balbeig balbeja balbejada balbejades balbejam balbejant balbejar balbejara balbejaran balbejarem balbejaren balbejares balbejareu balbejaria balbejarien balbejaries balbejarà balbejaràs balbejaré balbejaríem balbejaríeu balbejassen balbejasses balbejassin balbejassis balbejat balbejats balbejau balbejava balbejaven balbejaves balbejo balbejà balbejàrem balbejàreu balbejàs balbejàssem balbejàsseu balbejàssim balbejàssiu balbejàvem balbejàveu occ sept val v
bergumam
Parlar sense bona articulació de les paraules per algun defecte.

balcó /baɫˈko/ n masc
balkon

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
gasing

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
ikan paus paus
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
paus bungkuk

balena grisa n fem
paus kelabu

ball /ˈbaʎ/ n masc
tari

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
menari

balmar-se /baɫˈmaɾ.se/ /bəɫ.mərˈsə/ /bəɫˈmar.sə/ /bəɫˈmaɾ.sə/ balma balmada balmades balmant balmar balmaran balmarem balmaren balmares balmareu balmaria balmarien balmaries balmarà balmaràs balmaré balmaríem balmaríeu balmat balmats balmava balmaven balmaves balmem balmen balmes balmessen balmesses balmessin balmessis balmeu balmi balmin balmis balmo balmà balmàrem balmàreu balmàvem balmàveu balmés balméssem balmésseu balméssim balméssiu balmí sept v
kosong

baló /baˈɫo/ /bəˈɫo/ n masc
bola
Objecte elàstic ple d’aire o d’un altre fluid.
Sac de goma o de plàstic com a contenidor de gas.

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ adj
bahasa Bambara
Relatiu al poble bambara o la seva llengua.

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
bahasa Bambara
Natural d'un grup cultural articulat per la llengua, en la conca del riu Níger.
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambú /bamˈbu/ n masc
buluh

ban /ˈban/ n masc
maklumat

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banal

banana /baˈna.na/ n fem
pisang

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ adj masc
pisang
Relatiu a la banana.

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ n masc
pisang

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
bank
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banca /ˈbaŋ.ka/ /ˈbaŋ.kə/ n fem
perbankan
Tipus de negoci que desenvolupa dues classes d'activitats fonamentals: manipulació del flux de diners d'una economia i intermediació financera.

banda /ˈban.da/ /ˈban.də/ n fem
sayap
(esports de pilota) Cadascun dels dos costats d'un camp de joc, delimitats per les línies de banda.
grup musik
(tennis, bàdminton) Cinta de color blanc que recobreix la vora superior d'una xarxa per a marcar-ne el límit amb claredat.
lapik duduk
(billar) Cadascun dels quatre trams de la vora de goma bisellada recoberta de feltre que està adherida a la cara interior del marc.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
bendera
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banderola /ban.deˈɾɔ.ɫa/ /ban.deˈɾɔ.ɫɔ/ /bən.dəˈɾɔ.ɫə/ n fem
spanduk
Cartell o tela suspès amb una inscripció.

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
bandit
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandositat /ban.do.ziˈtat/ /bən.do.ziˈtat/ /bən.du.ziˈtat/ n fem
faksi
Conjunt de persones o grups amb interessos comuns i confrontats als d'uns altres.

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
banjo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
pesta

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
bangku

banquetejar /baŋ.ke.teˈd͡ʒa/ /baŋ.ke.teˈd͡ʒaɾ/ /baŋ.ke.teˈʒa/ /bəŋ.kə.təˈd͡ʒa/ /bəŋ.kə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) banquetege banquetegem banquetegen banqueteges banquetegessen banquetegesses banquetegessin banquetegessis banquetegeu banquetegi banquetegin banquetegis banquetegés banquetegéssem banquetegésseu banquetegéssim banquetegéssiu banquetegí banqueteig banqueteja banquetejada banquetejades banquetejam banquetejant banquetejar banquetejara banquetejaran banquetejarem banquetejaren banquetejares banquetejareu banquetejaria banquetejarien banquetejaries banquetejarà banquetejaràs banquetejaré banquetejaríem banquetejaríeu banquetejassen banquetejasses banquetejassin banquetejassis banquetejat banquetejats banquetejau banquetejava banquetejaven banquetejaves banquetejo banquetejà banquetejàrem banquetejàreu banquetejàs banquetejàssem banquetejàsseu banquetejàssim banquetejàssiu banquetejàvem banquetejàveu occ sept val v
pesta

bany n masc
kamar mandi
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
tanduk
Apèndix ossi d'alguns animals.

banyegar /ba.ɲeˈɣa/ /ba.ɲeˈɣaɾ/ /bə.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. banyega banyegada banyegades banyegant banyegar banyegara banyegaran banyegarem banyegaren banyegares banyegareu banyegaria banyegarien banyegaries banyegarà banyegaràs banyegaré banyegaríem banyegaríeu banyegassen banyegasses banyegat banyegats banyegava banyegaven banyegaves banyego banyegue banyeguem banyeguen banyegues banyeguessen banyeguesses banyeguessin banyeguessis banyegueu banyegui banyeguin banyeguis banyegués banyeguéssem banyeguésseu banyeguéssim banyeguéssiu banyeguí banyegà banyegàrem banyegàreu banyegàssem banyegàsseu banyegàvem banyegàveu occ sept val val (1) v
tanjidor

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
bak mandi

banyes /ˈba.ɲes/ /ˈba.ɲəs/ n fem
bagi

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
kayu hitam

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
baptis
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
akting
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barall baralla barallada barallades barallam barallant barallar barallara barallaran barallarem barallaren barallares barallareu barallaria barallarien barallaries barallarà barallaràs barallaré barallaríem barallaríeu barallassen barallasses barallassin barallassis barallat barallats barallau barallava barallaven barallaves baralle barallem barallen baralles barallessen barallesses barallessin barallessis baralleu baralli barallin barallis barallo barallà barallàrem barallàreu barallàs barallàssem barallàsseu barallàssim barallàssiu barallàvem barallàveu barallés baralléssem barallésseu baralléssim baralléssiu barallí occ sept val v
bantah
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se v
bantah

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
murah
De poc preu.

baratar /ba.ɾaˈta/ /ba.ɾaˈtaɾ/ /bə.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barat barata baratada baratades baratam baratant baratar baratara barataran baratarem barataren baratares baratareu barataria baratarien barataries baratarà barataràs barataré barataríem barataríeu baratassen baratasses baratassin baratassis baratat baratats baratau baratava barataven barataves barate baratem baraten barates baratessen baratesses baratessin baratessis barateu barati baratin baratis barato baratà baratàrem baratàreu baratàs baratàssem baratàsseu baratàssim baratàssiu baratàvem baratàveu baratés baratéssem baratésseu baratéssim baratéssiu baratí occ sept val v
bursa

barater /ba.ɾaˈte/ /ba.ɾaˈteɾ/ /bə.ɾəˈte/ adj masc
maling
Enganyós, trampós.

barb /ˈbarp/ n masc
sungut
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
janggut jenggot
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbar /barˈβa/ /baɾˈbaɾ/ /baɾˈβa/ /bərˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barb barba barbada barbades barbam barbant barbar barbara barbaran barbarem barbaren barbares barbareu barbaria barbarien barbaries barbarà barbaràs barbaré barbaríem barbaríeu barbassen barbasses barbassin barbassis barbat barbats barbau barbava barbaven barbaves barbe barbem barben barbes barbessen barbesses barbessin barbessis barbeu barbi barbin barbis barbo barbà barbàrem barbàreu barbàs barbàssem barbàsseu barbàssim barbàssiu barbàvem barbàveu barbés barbéssem barbésseu barbéssim barbéssiu barbí occ sept val v
janggut

barbejar /bar.βeˈʒa/ /baɾ.beˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βeˈd͡ʒa/ /bər.bəˈʒa/ /bəɾ.bəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. barbege barbegem barbegen barbeges barbegessen barbegesses barbegessin barbegessis barbegeu barbegi barbegin barbegis barbegés barbegéssem barbegésseu barbegéssim barbegéssiu barbegí barbeja barbejada barbejades barbejant barbejar barbejara barbejaran barbejarem barbejaren barbejares barbejareu barbejaria barbejarien barbejaries barbejarà barbejaràs barbejaré barbejaríem barbejaríeu barbejassen barbejasses barbejat barbejats barbejava barbejaven barbejaves barbejo barbejà barbejàrem barbejàreu barbejàssem barbejàsseu barbejàvem barbejàveu occ sept val val (1) v
bercukur

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
barbir

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
dagu
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barbolla /baɾˈbo.ʎa/ /bərˈbo.ʎə/ n fem
kongko

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
perahu
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barcella /baɾˈse.ʎa/ /bərˈse.ʎə/ n fem
tindakan

bardissa /baɾˈði.sa/ /bərˈdi.sə/ n fem
semak
Lloc ple o poblat d'esbarzers.

barem /baˈɾem/ /bəˈɾɛm/ n masc
partitur

bari n masc
barium

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
bar
Peça recta i llarga de secció uniforme.
pipi
Atreviment sense vergonya.

barraca /baˈra.ka/ n fem
pondok
Cabana rústica per a resguardar-s’hi transitòriament.
barak
Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barral /baˈraɫ/ /bəˈraɫ/ n masc
tong
Càntir de fusta i ferro.

barrar /baˈra/ /baˈraɾ/ /bəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg barr barra barrada barrades barrant barrar barrara barraran barrarem barraren barrares barrareu barraria barrarien barraries barrarà barraràs barraré barraríem barraríeu barrassen barrasses barrat barrats barrau barrava barraven barraves barre barrem barren barres barressen barresses barressin barressis barreu barri barrin barris barro barrà barràrem barràreu barràssem barràsseu barràvem barràveu barrés barréssem barrésseu barréssim barréssiu barrí occ sept val val (1) v
bar
Assegurar el tancament d'una porta o finestra amb una barra.
dekat
Posar obstacles per tancar el pas.

barreja /baˈre.d͡ʒa/ /baˈre.ʒa/ /bəˈrə.ʒə/ /bəˈrɛ.ʒə/ n fem
aduk

barrejar /ba.reˈd͡ʒa/ /ba.reˈd͡ʒaɾ/ /ba.reˈʒa/ /bə.rəˈd͡ʒa/ /bə.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barrege barregem barregen barreges barregessen barregesses barregessin barregessis barregeu barregi barregin barregis barregés barregéssem barregésseu barregéssim barregéssiu barregí barreig barreja barrejada barrejades barrejam barrejant barrejar barrejara barrejaran barrejarem barrejaren barrejares barrejareu barrejaria barrejarien barrejaries barrejarà barrejaràs barrejaré barrejaríem barrejaríeu barrejassen barrejasses barrejassin barrejassis barrejat barrejats barrejau barrejava barrejaven barrejaves barrejo barrejà barrejàrem barrejàreu barrejàs barrejàssem barrejàsseu barrejàssim barrejàssiu barrejàvem barrejàveu occ sept val v
belit
Reunir amb desordre.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
hinggap
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
dinding

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
topi
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
pagar
Tanca d'un jardí o pati al voltant d'una casa.
setali
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barikade

barrinar /ba.riˈna/ /ba.riˈnaɾ/ /bə.riˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barrina barrinada barrinades barrinam barrinant barrinar barrinara barrinaran barrinarem barrinaren barrinares barrinareu barrinaria barrinarien barrinaries barrinarà barrinaràs barrinaré barrinaríem barrinaríeu barrinassen barrinasses barrinassin barrinassis barrinat barrinats barrinau barrinava barrinaven barrinaves barrine barrinem barrinen barrines barrinessen barrinesses barrinessin barrinessis barrineu barrini barrinin barrinis barrino barrinà barrinàrem barrinàreu barrinàs barrinàssem barrinàsseu barrinàssim barrinàssiu barrinàvem barrinàveu barrinés barrinéssem barrinésseu barrinéssim barrinéssiu barriní barrín occ sept val v
berlatih
Foradar amb barrina.

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
Smurf
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
bariton

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
barometer

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
pasar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bas basa basada basades basam basant basar basara basaran basarem basaren basares basareu basaria basarien basaries basarà basaràs basaré basaríem basaríeu basassen basasses basassin basassis basat basats basau basava basaven basaves base basem basen bases basessen basesses basessin basessis baseu basi basin basis baso basà basàrem basàreu basàs basàssem basàsseu basàssim basàssiu basàvem basàveu basés baséssem basésseu baséssim baséssiu basí occ sept val v
alas
Assentar sobre una base.

basc n masc
Basque
Habitant del País Basc

bascular /bas.kuˈɫa/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bascul bascula basculada basculades basculam basculant bascular basculara bascularan bascularem bascularen basculares basculareu bascularia bascularien bascularies bascularà bascularàs bascularé bascularíem bascularíeu basculassen basculasses basculassin basculassis basculat basculats basculau basculava basculaven basculaves bascule basculem basculen bascules basculessen basculesses basculessin basculessis basculeu basculi basculin basculis basculo basculà basculàrem basculàreu basculàs basculàssem basculàsseu basculàssim basculàssiu basculàvem basculàveu basculés basculéssem basculésseu basculéssim basculéssiu basculí occ sept val v
mengapung
(handbol) Desplaçar-se, dos o més defensors, cap a la zona on es juga la pilota.

base /ˈba.ze/ n fem
alkali
Recinte militar.
(química) Que té propietats bàsiques en contraposició a àcid.
(beisbol) Cadascun dels quatre punts situats en els angles d'un camp interior.
(bàdminton) Nucli de suro o material sintètic d'un volant, de forma arrodonida i de 25 a 28 mm de diàmetre.

base de coneixements n fem
basis pengetahuan

base de dades n fem
basis data

base de meta n fem
marmer

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
bola basket

bassa /ˈba.sa/ /ˈba.sə/ n fem
kumpulan
Excavació que s’omple d’aigua, especialment de pluja, usada com a abeurador, safareig, etc.
pispot
Dipòsit d’aigua a l’aire lliure destinat normalment a regar.

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
balong
Capa de líquid vessat al terra.

bassetja /baˈse.d͡ʒa/ /bəˈsə.d͡ʒə/ /bəˈsɛ.d͡ʒə/ n fem
ketapel

bastant /basˈtan/ /basˈtant/ /bəsˈtan/ /bəsˈtant/ adv
cukup

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ adj
anak haram
Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
anak haram
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
perancah

bastiment /bas.tiˈmen/ /bas.tiˈment/ /bəs.tiˈmen/ /bəs.tiˈment/ n masc
pembangunan
Acció de bastir.
kerangka
Estructura de construcció amb muntants i travessers que emmarca una obertura i la fixa a l’obra.
kapal
Vaixell mitjà de transport per mar.

bastir /basˈti/ /basˈtiɾ/ /bəsˈti/ bal basteix basteixen basteixes basteixi basteixin basteixis basteixo bastesc bastesqui bastesquin bastesquis bastia bastida bastides bastien basties bastiguem bastigueu bastim bastint bastir bastira bastiran bastirem bastiren bastires bastireu bastiria bastirien bastiries bastirà bastiràs bastiré bastiríem bastiríeu bastisc bastisca bastisquen bastisques bastissen bastisses bastissin bastissis bastit bastits bastiu bastix bastixen bastixes bastixo bastí bastíem bastíeu bastírem bastíreu bastís bastíssem bastísseu bastíssim bastíssiu n-occ occ sept val v
bangun

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bastonege bastonegem bastonegen bastoneges bastonegessen bastonegesses bastonegessin bastonegessis bastonegeu bastonegi bastonegin bastonegis bastonegés bastonegéssem bastonegésseu bastonegéssim bastonegéssiu bastonegí bastoneig bastoneja bastonejada bastonejades bastonejam bastonejant bastonejar bastonejara bastonejaran bastonejarem bastonejaren bastonejares bastonejareu bastonejaria bastonejarien bastonejaries bastonejarà bastonejaràs bastonejaré bastonejaríem bastonejaríeu bastonejassen bastonejasses bastonejassin bastonejassis bastonejat bastonejats bastonejau bastonejava bastonejaven bastonejaves bastonejo bastonejà bastonejàrem bastonejàreu bastonejàs bastonejàssem bastonejàsseu bastonejàssim bastonejàssiu bastonejàvem bastonejàveu occ sept val v
klab

bastonet de la retina n masc
sel batang

bastó /basˈto/ n masc
tongkat
Tros de fusta prim i llarg fàcilment manejable.
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.
klab
(golf) Instrument consistent en una barra de flexibilitat variable i en un element de més superfície fixat en un dels extrems, que s'utilitza per a colpejar la bola.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
basilika

bat n masc
kalong
(beisbol) Bastó cilíndric de 85 a 105 cm de llarg i de 7 cm de diàmetre en la part més ampla, generalment de fusta o d'alumini, utilitzat pel batedor per a colpejar la pilota.

bat-i-corre n masc
tabrak lari

batada /baˈta.ða/ /bəˈta.ðə/ n fem
kena

batada d'una base n fem
gampang

batada de vol n fem
layang

batada doble n fem
berpasangan

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
pertarungan
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) batall batalla batallada batallades batallam batallant batallar batallara batallaran batallarem batallaren batallares batallareu batallaria batallarien batallaries batallarà batallaràs batallaré batallaríem batallaríeu batallassen batallasses batallassin batallassis batallat batallats batallau batallava batallaven batallaves batalle batallem batallen batalles batallessen batallesses batallessin batallessis batalleu batalli batallin batallis batallo batallà batallàrem batallàreu batallàs batallàssem batallàsseu batallàssim batallàssiu batallàvem batallàveu batallés batalléssem batallésseu batalléssim batalléssiu batallí occ sept val v
bertempur
Lluitar en les batalles.
pertarungan
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
batalion

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
mesin perontok
Persona que bat, productes agrícoles (cereals, llegums, fruita seca, olives) o industrials (llana, metalls).
(beisbol) Atacant situat al box del batedor, que s'encarrega de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.
cambuk
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
pencampur
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bategant /ba.teˈɣan/ /ba.teˈɣant/ /bə.təˈɣan/ /bə.təˈɣant/ adj
pukulan
Que batega.
keran
(fonètica) D’una consonant ròtica, que es realitza en un sol batec amb un moviment ràpid de l’àpex de la llengua en contacte amb la regió alveolar.

bategar /ba.teˈɣa/ /ba.teˈɣaɾ/ /bə.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bateg batega bategada bategades bategam bategant bategar bategara bategaran bategarem bategaren bategares bategareu bategaria bategarien bategaries bategarà bategaràs bategaré bategaríem bategaríeu bategassen bategasses bategassin bategassis bategat bategats bategau bategava bategaven bategaves batego bategue bateguem bateguen bategues bateguessen bateguesses bateguessin bateguessis bategueu bategui bateguin bateguis bategués bateguéssem bateguésseu bateguéssim bateguéssiu bateguí bategà bategàrem bategàreu bategàs bategàssem bategàsseu bategàssim bategàssiu bategàvem bategàveu occ sept val v
berdenyut

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
aki
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batolla /baˈto.ʎa/ /bəˈto.ʎə/ n masc
ranting

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ alg bal bat bata batem baten batent batera bateren bateres bates batessen batesses batessin batessis bateu bati batia batien baties batin batis bato batran batre batrem batreu batria batrien batries batrà batràs batré batríem batríeu bats batuda batudes batut batuts baté batérem batéreu batés batéssem batésseu batéssim batéssiu batí batíem batíeu occ sept val v
berkelebatan
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
memukul
debatre
Referent al sol, l'aire, el mar, etc., pegar en alguna part sense cap destorb.
Xafar les garbes esteses en l'era, i separar el gra de la palla amb el trepitjar dels animals o amb el trill.
vèncer
(beisbol) Donar un cop amb el bat a la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.
kalong
(beisbol) Fer de batedor en un moment determinat del partit.

batussa /baˈtu.sa/ /bəˈtu.sə/ n fem
kericuhan
Acte de batre’s a cops.

batuta /baˈtu.ta/ /bəˈtu.tə/ n fem
pentungan

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
sekolah menengah atas
Etapa de l'educació secundària que comprèn dos cursos acadèmics, que cursen els estudiants entre els 16 i els 18 anys i que segueix l'educació secundària obligatòria, mitjançant la qual, un cop superada, s'obté el títol de batxiller.

batzegar /ba.d͡zeˈɣa/ /ba.d͡zeˈɣaɾ/ /bə.d͡zəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batzega batzegada batzegades batzegant batzegar batzegara batzegaran batzegarem batzegaren batzegares batzegareu batzegaria batzegarien batzegaries batzegarà batzegaràs batzegaré batzegaríem batzegaríeu batzegassen batzegasses batzegat batzegats batzegava batzegaven batzegaves batzego batzegue batzeguem batzeguen batzegues batzeguessen batzeguesses batzeguessin batzeguessis batzegueu batzegui batzeguin batzeguis batzegués batzeguéssem batzeguésseu batzeguéssim batzeguéssiu batzeguí batzegà batzegàrem batzegàreu batzegàssem batzegàsseu batzegàvem batzegàveu occ sept val val (1) v
guncang

bava /ˈba.va/ /ˈba.və/ /ˈba.βa/ /ˈba.βə/ n fem
mengiler

bazuca /baˈzu.ka/ /bəˈzu.kə/ n masc
bazoka

be /ˈbɛ/ n fem
lebah
Nom de la lletra b/B.

bebè /beˈbe/ n masc
bayi

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
paruh cotok
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

beca /ˈbe.ka/ /ˈbɛ.kə/ n fem
beasiswa

beca d'estudis n fem
beasiswa

becari /beˈka.ɾi/ /bəˈka.ɾi/ n masc
cendekiawan

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
pohon berk
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
minuman
Líquid que hom beu.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
bisbol

beix /ˈbeʃ/ adj
krem

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bel bela belada belades belam belant belar belara belaran belarem belaren belares belareu belaria belarien belaries belarà belaràs belaré belaríem belaríeu belassen belasses belassin belassis belat belats belau belava belaven belaves bele belem belen beles belessen belesses belessin belessis beleu beli belin belis belo belà belàrem belàreu belàs belàssem belàsseu belàssim belàssiu belàvem belàveu belés beléssem belésseu beléssim beléssiu belí occ sept val v
embek
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.
lolong
Plorar fent crits.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ belarussa belarussos adj masc
bahasa Belarus
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
bahasa Belarus
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

bell bella adj masc
ayu
Relatiu a la bellesa.
cantik
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

belles arts n fem
seni adiluhung

bellugar /be.ʎuˈɣa/ /be.ʎuˈɣaɾ/ /bə.ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bellug belluga bellugada bellugades bellugam bellugant bellugar bellugara bellugaran bellugarem bellugaren bellugares bellugareu bellugaria bellugarien bellugaries bellugarà bellugaràs bellugaré bellugaríem bellugaríeu bellugassen bellugasses bellugassin bellugassis bellugat bellugats bellugau bellugava bellugaven bellugaves bellugo bellugue belluguem belluguen bellugues belluguessen belluguesses belluguessin belluguessis bellugueu bellugui belluguin belluguis bellugués belluguéssem belluguésseu belluguéssim belluguéssiu belluguí bellugà bellugàrem bellugàreu bellugàs bellugàssem bellugàsseu bellugàssim bellugàssiu bellugàvem bellugàveu occ sept val v
pindah

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
paus beluga

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
habis

ben bé adv
barang

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
barut

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ bal beneeix beneeixen beneeixes beneeixi beneeixin beneeixis beneeixo beneesc beneesqui beneesquin beneesquis beneint beneir beneiran beneirem beneireu beneiria beneirien beneiries beneirà beneiràs beneiré beneiríem beneiríeu beneí beneíem beneíeu beneírem beneíreu beneís beneíssem beneísseu beneíssim beneíssiu beneïa beneïda beneïdes beneïen beneïes beneïguem beneïgueu beneïm beneïra beneïren beneïres beneïsc beneïsca beneïsquen beneïsques beneïssen beneïsses beneïssin beneïssis beneït beneïts beneïu beneïx beneïxen beneïxes beneïxo n-occ occ sept val v
berkat

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ beneita adj masc
mudah
Que té poca intel·ligència.

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ n masc
bego
Persona de poca intel·ligència.

benestant /ˌbe.nesˈtan/ /ˌbe.nesˈtant/ /ˌbe.nəsˈtan/ /ˌbe.nəsˈtant/ adj
mapan

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
kesejahteraan
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
bahasa bengali
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
selamat datang

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
selamat datang
Ben acollit

benvolgut /ˌbem.boɫˈɣut/ /ˌbeɱ.voɫˈɣut/ /ˌbeɱ.vuɫˈɣut/ adj masc
tercinta

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
bensin

bergant /berˈɣan/ /beɾˈɣan/ /beɾˈɣant/ /bərˈɡan/ /bərˈɣan/ /bəɾˈɣant/ n masc
nakal
Dolent, sense honra ni vergonya.

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
berilium

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
berliner
Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
kutil

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
mencium

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
kakek buyut

bescantar /bes.kanˈta/ /bes.kanˈtaɾ/ /bəs.kənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bescanta bescantada bescantades bescantant bescantar bescantara bescantaran bescantarem bescantaren bescantares bescantareu bescantaria bescantarien bescantaries bescantarà bescantaràs bescantaré bescantaríem bescantaríeu bescantassen bescantasses bescantat bescantats bescantava bescantaven bescantaves bescante bescantem bescanten bescantes bescantessen bescantesses bescantessin bescantessis bescanteu bescanti bescantin bescantis bescanto bescantà bescantàrem bescantàreu bescantàssem bescantàsseu bescantàvem bescantàveu bescantés bescantéssem bescantésseu bescantéssim bescantéssiu bescantí occ sept val val (1) v
bergunjing

bescanviar /bes.kam.biˈa/ /bes.kaɱ.viˈaɾ/ /bəs.kəm.biˈa/ /bəs.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bescanvia bescanviada bescanviades bescanviant bescanviar bescanviara bescanviaran bescanviarem bescanviaren bescanviares bescanviareu bescanviaria bescanviarien bescanviaries bescanviarà bescanviaràs bescanviaré bescanviaríem bescanviaríeu bescanviassen bescanviasses bescanviat bescanviats bescanviava bescanviaven bescanviaves bescanvie bescanviem bescanvien bescanvies bescanviessen bescanviesses bescanviessin bescanviessis bescanvieu bescanvio bescanvià bescanviàrem bescanviàreu bescanviàssem bescanviàsseu bescanviàvem bescanviàveu bescanviés bescanviéssem bescanviésseu bescanviéssim bescanviéssiu bescanvií bescanviï bescanviïn bescanviïs occ sept val val (1) v
bursa

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
tengkuk

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
biskit
Galeta o pa cuit per duplicat.

besllum /bezˈʎum/ /bəzˈʎum/ n masc
nyala

bessó /beˈso/ n masc
kembar
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
sapi

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
serangga
Animal petit, generalment en to afectiu.

bestreta /besˈtɾe.ta/ /bəsˈtɾɛ.tə/ n fem
cengkeram

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
beta

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
minum

biaix /biˈajʃ/ /biˈaʃ/ n masc
prasikap
Manera obliqua de tallar una cosa.
Diferència sistemàtica entre el valor de l'estimació d'un paràmetre i el seu valor real.

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bibliografi
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
perpustakaan bibliotek
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
pustakawan

bici /ˈbi.si/ n fem
sepeda

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
sepeda
Vehicle a pedals de dues rodes.
(futbol) Driblatge en què el jugador passa una cama per sobre la pilota sense tocar-la i se l'emporta amb el peu de la cama contrària.

bicol /biˈkɔɫ/ n masc
bahasa Bikol
Llengua o grup de llengües de la regió filipina de Bicol.

bifurcar /bi.furˈka/ /bi.fuɾˈka/ /bi.fuɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bifurc bifurca bifurcada bifurcades bifurcam bifurcant bifurcar bifurcara bifurcaran bifurcarem bifurcaren bifurcares bifurcareu bifurcaria bifurcarien bifurcaries bifurcarà bifurcaràs bifurcaré bifurcaríem bifurcaríeu bifurcassen bifurcasses bifurcassin bifurcassis bifurcat bifurcats bifurcau bifurcava bifurcaven bifurcaves bifurco bifurcà bifurcàrem bifurcàreu bifurcàs bifurcàssem bifurcàsseu bifurcàssim bifurcàssiu bifurcàvem bifurcàveu bifurque bifurquem bifurquen bifurques bifurquessen bifurquesses bifurquessin bifurquessis bifurqueu bifurqui bifurquin bifurquis bifurqués bifurquéssem bifurquésseu bifurquéssim bifurquéssiu bifurquí occ sept val v
garpu

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifobia

biga /ˈbi.ɣa/ /ˈbi.ɣə/ n fem
balok

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
biliar

binar /biˈna/ /biˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bin bina binada binades binam binant binar binara binaran binarem binaren binares binareu binaria binarien binaries binarà binaràs binaré binaríem binaríeu binassen binasses binassin binassis binat binats binau binava binaven binaves bine binem binen bines binessen binesses binessin binessis bineu bini binin binis bino binà binàrem binàreu binàs binàssem binàsseu binàssim binàssiu binàvem binàveu binés binéssem binésseu binéssim binéssiu biní occ sept val v
mendangir

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
biner

biocarburant /ˌbi.o.kar.βuˈɾan/ /ˌbi.o.kaɾ.buˈɾant/ /ˌbi.o.kaɾ.βuˈɾan/ /ˌbi.o.kəɾ.buˈɾant/ /ˌbi.u.kər.buˈɾan/ n masc
bahan bakar nabati

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
keanekaragaman hayati

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biografi

biografiar /bi.o.ɣɾa.fiˈa/ /bi.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /bi.o.ɣɾə.fiˈa/ /bi.u.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) biografia biografiada biografiades biografiam biografiant biografiar biografiara biografiaran biografiarem biografiaren biografiares biografiareu biografiaria biografiarien biografiaries biografiarà biografiaràs biografiaré biografiaríem biografiaríeu biografiassen biografiasses biografiassin biografiassis biografiat biografiats biografiau biografiava biografiaven biografiaves biografie biografiem biografien biografies biografiessen biografiesses biografiessin biografiessis biografieu biografii biografio biografià biografiàrem biografiàreu biografiàs biografiàssem biografiàsseu biografiàssim biografiàssiu biografiàvem biografiàveu biografiés biografiéssem biografiésseu biografiéssim biografiéssiu biografií biografiï biografiïn biografiïs occ sept val v
biografi

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biologi
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ biològica adj masc
biologis

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bioteknologi

biquini /biˈki.ni/ n masc
bikini
Banyador femení de dues peces.

birbar /birˈba/ /birˈβa/ /biɾˈbaɾ/ /biɾˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) birb birba birbada birbades birbam birbant birbar birbara birbaran birbarem birbaren birbares birbareu birbaria birbarien birbaries birbarà birbaràs birbaré birbaríem birbaríeu birbassen birbasses birbassin birbassis birbat birbats birbau birbava birbaven birbaves birbe birbem birben birbes birbessen birbesses birbessin birbessis birbeu birbi birbin birbis birbo birbà birbàrem birbàreu birbàs birbàssem birbàsseu birbàssim birbàssiu birbàvem birbàveu birbés birbéssem birbésseu birbéssim birbéssiu birbí occ sept val v
rumput liar

birmà /birˈma/ adj masc
bahasa Myanmar
Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ n masc
bahasa Myanmar
Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
Natural de Birmània o Myanmar.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
uskup
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
biseksual

bismut n masc
bismut

bistec /bisˈtɛk/ n masc
bistik

bisó /biˈzo/ n masc
bison

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
jarum pentol
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitllar /biʎˈʎa/ /biˈʎa/ /biˈʎa/ /biˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bitll bitlla bitllada bitllades bitllam bitllant bitllar bitllara bitllaran bitllarem bitllaren bitllares bitllareu bitllaria bitllarien bitllaries bitllarà bitllaràs bitllaré bitllaríem bitllaríeu bitllassen bitllasses bitllassin bitllassis bitllat bitllats bitllau bitllava bitllaven bitllaves bitlle bitllem bitllen bitlles bitllessen bitllesses bitllessin bitllessis bitlleu bitlli bitllin bitllis bitllo bitllà bitllàrem bitllàreu bitllàs bitllàssem bitllàsseu bitllàssim bitllàssiu bitllàvem bitllàveu bitllés bitlléssem bitllésseu bitlléssim bitlléssiu bitllí occ sept val v
mencuri
Llançar per segona vegada la pilota quan es juga a les bitlles, des del lloc on s'havia quedat aturada.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
uang kertas
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
cabai

bla /ˈbɫa/ blana blans adj masc
halus

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
putih
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
putih
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanc d'os n masc
tulang

blanc de closca d'ou /ˈbɫaŋ.dəˌkɫɔs.kəˈðɔw/ n masc
kulit telur

blanc perla /ˌbɫaŋ n masc
kerang laut

blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ n fem
bule
Figura musical que té una durada de dos temps de negra.

blandar /bɫanˈda/ /bɫanˈdaɾ/ /bɫənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. blanda blandada blandades blandant blandar blandara blandaran blandarem blandaren blandares blandareu blandaria blandarien blandaries blandarà blandaràs blandaré blandaríem blandaríeu blandassen blandasses blandat blandats blandava blandaven blandaves blande blandem blanden blandes blandessen blandesses blandessin blandessis blandeu blandi blandin blandis blando blandà blandàrem blandàreu blandàssem blandàsseu blandàvem blandàveu blandés blandéssem blandésseu blandéssim blandéssiu blandí occ sept val val (1) v
nyala

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blanquege blanquegem blanquegen blanqueges blanquegessen blanquegesses blanquegessin blanquegessis blanquegeu blanquegi blanquegin blanquegis blanquegés blanquegéssem blanquegésseu blanquegéssim blanquegéssiu blanquegí blanqueig blanqueja blanquejada blanquejades blanquejam blanquejant blanquejar blanquejara blanquejaran blanquejarem blanquejaren blanquejares blanquejareu blanquejaria blanquejarien blanquejaries blanquejarà blanquejaràs blanquejaré blanquejaríem blanquejaríeu blanquejassen blanquejasses blanquejassin blanquejassis blanquejat blanquejats blanquejau blanquejava blanquejaven blanquejaves blanquejo blanquejà blanquejàrem blanquejàreu blanquejàs blanquejàssem blanquejàsseu blanquejàssim blanquejàssiu blanquejàvem blanquejàveu occ sept val v
memutih
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasfem blasfema blasfemada blasfemades blasfemam blasfemant blasfemar blasfemara blasfemaran blasfemarem blasfemaren blasfemares blasfemareu blasfemaria blasfemarien blasfemaries blasfemarà blasfemaràs blasfemaré blasfemaríem blasfemaríeu blasfemassen blasfemasses blasfemassin blasfemassis blasfemat blasfemats blasfemau blasfemava blasfemaven blasfemaves blasfeme blasfemem blasfemen blasfemes blasfemessen blasfemesses blasfemessin blasfemessis blasfemeu blasfemi blasfemin blasfemis blasfemo blasfemà blasfemàrem blasfemàreu blasfemàs blasfemàssem blasfemàsseu blasfemàssim blasfemàssiu blasfemàvem blasfemàveu blasfemés blasfeméssem blasfemésseu blasfeméssim blasfeméssiu blasfemí occ sept val v
menghujat

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
hujatan

blasmar /bɫazˈma/ /bɫazˈmaɾ/ /bɫəzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasm blasma blasmada blasmades blasmam blasmant blasmar blasmara blasmaran blasmarem blasmaren blasmares blasmareu blasmaria blasmarien blasmaries blasmarà blasmaràs blasmaré blasmaríem blasmaríeu blasmassen blasmasses blasmassin blasmassis blasmat blasmats blasmau blasmava blasmaven blasmaves blasme blasmem blasmen blasmes blasmessen blasmesses blasmessin blasmessis blasmeu blasmi blasmin blasmis blasmo blasmà blasmàrem blasmàreu blasmàs blasmàssem blasmàsseu blasmàssim blasmàssiu blasmàvem blasmàveu blasmés blasméssem blasmésseu blasméssim blasméssiu blasmí occ sept val v
mempersalahkan

blat n masc
gandum
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
jagung

blau adj masc
biru

blau n masc
bonyok
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ n masc
ultramarin

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
biru berlin

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
biru laut

blavejar /bɫa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɫa.βeˈd͡ʒa/ /bɫa.βeˈʒa/ /bɫə.vəˈd͡ʒa/ /bɫə.vəˈʒa/ /bɫə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blavege blavegem blavegen blaveges blavegessen blavegesses blavegessin blavegessis blavegeu blavegi blavegin blavegis blavegés blavegéssem blavegésseu blavegéssim blavegéssiu blavegí blaveig blaveja blavejada blavejades blavejam blavejant blavejar blavejara blavejaran blavejarem blavejaren blavejares blavejareu blavejaria blavejarien blavejaries blavejarà blavejaràs blavejaré blavejaríem blavejaríeu blavejassen blavejasses blavejassin blavejassis blavejat blavejats blavejau blavejava blavejaven blavejaves blavejo blavejà blavejàrem blavejàreu blavejàs blavejàssem blavejàsseu blavejàssim blavejàssiu blavejàvem blavejàveu occ sept val v
bonyok
Omplir de blaus amb cops.

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
sumbu
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.
Floc de cabells penjant.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
bit merah

bleix /ˈbɫejʃ/ /ˈbɫeʃ/ n masc
nafas

bleixar /bɫejˈʃa/ /bɫejˈʃaɾ/ /bɫeˈʃa/ /bɫəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bleixa bleixada bleixades bleixant bleixar bleixara bleixaran bleixarem bleixaren bleixares bleixareu bleixaria bleixarien bleixaries bleixarà bleixaràs bleixaré bleixaríem bleixaríeu bleixassen bleixasses bleixat bleixats bleixava bleixaven bleixaves bleixe bleixem bleixen bleixes bleixessen bleixesses bleixessin bleixessis bleixeu bleixi bleixin bleixis bleixo bleixà bleixàrem bleixàreu bleixàssem bleixàsseu bleixàvem bleixàveu bleixés bleixéssem bleixésseu bleixéssim bleixéssiu bleixí occ sept val val (1) v
mengap-mengap

blindar /bɫinˈda/ /bɫinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) blind blinda blindada blindades blindam blindant blindar blindara blindaran blindarem blindaren blindares blindareu blindaria blindarien blindaries blindarà blindaràs blindaré blindaríem blindaríeu blindassen blindasses blindassin blindassis blindat blindats blindau blindava blindaven blindaves blinde blindem blinden blindes blindessen blindesses blindessin blindessis blindeu blindi blindin blindis blindo blindà blindàrem blindàreu blindàs blindàssem blindàsseu blindàssim blindàssiu blindàvem blindàveu blindés blindéssem blindésseu blindéssim blindéssiu blindí occ sept val v
melindungi

blocar /bɫoˈka/ /bɫoˈkaɾ/ /bɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bloc bloca blocada blocades blocam blocant blocar blocara blocaran blocarem blocaren blocares blocareu blocaria blocarien blocaries blocarà blocaràs blocaré blocaríem blocaríeu blocassen blocasses blocassin blocassis blocat blocats blocau blocava blocaven blocaves bloco blocà blocàrem blocàreu blocàs blocàssem blocàsseu blocàssim blocàssiu blocàvem blocàveu bloque bloquem bloquen bloques bloquessen bloquesses bloquessin bloquessis bloqueu bloqui bloquin bloquis bloqués bloquéssem bloquésseu bloquéssim bloquéssiu bloquí occ sept val v
adang
(futbol, waterpolo) Aturar la pilota, un porter, amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Agafar la pilota procedent d'un llançament baix, un receptor, amb el guant posat entre els genolls.

blocatge /bɫoˈka.d͡ʒe/ /bɫoˈka.d͡ʒə/ /bɫuˈka.d͡ʒə/ n masc
sergap
(waterpolo, futbol) Aturada de la pilota per un porter amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Acció d'un receptor d'agafar la pilota procedent d'un llançament baix amb el guant posat entre els genolls.

blog n masc
blog

bloguer /bɫoˈɣe/ /bɫoˈɣeɾ/ /bɫuˈɣe/ adj masc
bloger

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
blokade
Acció de bloquejar.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bloquege bloquegem bloquegen bloqueges bloquegessen bloquegesses bloquegessin bloquegessis bloquegeu bloquegi bloquegin bloquegis bloquegés bloquegéssem bloquegésseu bloquegéssim bloquegéssiu bloquegí bloqueig bloqueja bloquejada bloquejades bloquejam bloquejant bloquejar bloquejara bloquejaran bloquejarem bloquejaren bloquejares bloquejareu bloquejaria bloquejarien bloquejaries bloquejarà bloquejaràs bloquejaré bloquejaríem bloquejaríeu bloquejassen bloquejasses bloquejassin bloquejassis bloquejat bloquejats bloquejau bloquejava bloquejaven bloquejaves bloquejo bloquejà bloquejàrem bloquejàreu bloquejàs bloquejàssem bloquejàsseu bloquejàssim bloquejàssiu bloquejàvem bloquejàveu occ sept val v
adang
Posar setge isolant una zona de l'exterior.
mencegah
(esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornar la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(handbol) Aturar, copsar o desviar un tir amb les mans o amb qualsevol altra part del cos dels genolls fins cap amunt.
(voleibol) Interceptar la pilota tirada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
baik
Ple de bondat.

bobinar /bo.biˈna/ /bo.biˈnaɾ/ /bo.βiˈna/ /bu.biˈna/ /bu.βiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bobina bobinada bobinades bobinam bobinant bobinar bobinara bobinaran bobinarem bobinaren bobinares bobinareu bobinaria bobinarien bobinaries bobinarà bobinaràs bobinaré bobinaríem bobinaríeu bobinassen bobinasses bobinassin bobinassis bobinat bobinats bobinau bobinava bobinaven bobinaves bobine bobinem bobinen bobines bobinessen bobinesses bobinessin bobinessis bobineu bobini bobinin bobinis bobino bobinà bobinàrem bobinàreu bobinàs bobinàssem bobinàsseu bobinàssim bobinàssiu bobinàvem bobinàveu bobinés bobinéssem bobinésseu bobinéssim bobinéssiu bobiní bobín occ sept val v
menyusuri

bobò /boˈbɔ/ /buˈbɔ/ /buˈβɔ/ n masc
permen

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
bandot
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
mulut
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bocí /boˈsi/ /buˈsi/ n masc
potong

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
palka
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

bogejar /bo.d͡ʒeˈd͡ʒa/ /bo.d͡ʒeˈd͡ʒaɾ/ /bo.ʒeˈʒa/ /bo.ʒəˈd͡ʒa/ /bu.ʒəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bogege bogegem bogegen bogeges bogegessen bogegesses bogegessin bogegessis bogegeu bogegi bogegin bogegis bogegés bogegéssem bogegésseu bogegéssim bogegéssiu bogegí bogeig bogeja bogejada bogejades bogejam bogejant bogejar bogejara bogejaran bogejarem bogejaren bogejares bogejareu bogejaria bogejarien bogejaries bogejarà bogejaràs bogejaré bogejaríem bogejaríeu bogejassen bogejasses bogejassin bogejassis bogejat bogejats bogejau bogejava bogejaven bogejaves bogejo bogejà bogejàrem bogejàreu bogejàs bogejàssem bogejàsseu bogejàssim bogejàssiu bogejàvem bogejàveu occ sept val v
membuat marah

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
kegilaan

bohri n masc
bohrium

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
bui

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
boikot

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
gila

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
kabut
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirina /bojˈɾi.na/ /bojˈɾi.nə/ /bujˈɾi.nə/ n fem
pedut

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
asap-kabut

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
kotak

boixar /bojˈʃa/ /bojˈʃaɾ/ /boˈʃa/ /buˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boix boixa boixada boixades boixam boixant boixar boixara boixaran boixarem boixaren boixares boixareu boixaria boixarien boixaries boixarà boixaràs boixaré boixaríem boixaríeu boixassen boixasses boixassin boixassis boixat boixats boixau boixava boixaven boixaves boixe boixem boixen boixes boixessen boixesses boixessin boixessis boixeu boixi boixin boixis boixo boixà boixàrem boixàreu boixàs boixàssem boixàsseu boixàssim boixàssiu boixàvem boixàveu boixés boixéssem boixésseu boixéssim boixéssiu boixí occ sept val v
jagal
Tapar un forat amb una boixa.

bol n masc
mangkuk
Argila ferruginosa de coloració rogenca.
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
bola

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
bola
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolcar /boɫˈka/ /boɫˈkaɾ/ /buɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bolc bolca bolcada bolcades bolcam bolcant bolcar bolcara bolcaran bolcarem bolcaren bolcares bolcareu bolcaria bolcarien bolcaries bolcarà bolcaràs bolcaré bolcaríem bolcaríeu bolcassen bolcasses bolcassin bolcassis bolcat bolcats bolcau bolcava bolcaven bolcaves bolco bolcà bolcàrem bolcàreu bolcàs bolcàssem bolcàsseu bolcàssim bolcàssiu bolcàvem bolcàveu bolque bolquem bolquen bolques bolquessen bolquesses bolquessin bolquessis bolqueu bolqui bolquin bolquis bolqués bolquéssem bolquésseu bolquéssim bolquéssiu bolquí occ sept val v
balik
(transitiu) Tombar a un costat.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
jamur
Fong, floridura.

bolig /boˈɫit͡ʃ/ /buˈɫit͡ʃ/ n masc
bokong

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
lampin

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
pen

bomba /ˈbom.ba/ n fem
bom
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bomb bomba bombada bombades bombam bombant bombar bombara bombaran bombarem bombaren bombares bombareu bombaria bombarien bombaries bombarà bombaràs bombaré bombaríem bombaríeu bombassen bombasses bombassin bombassis bombat bombats bombau bombava bombaven bombaves bombe bombem bomben bombes bombessen bombesses bombessin bombessis bombeu bombi bombin bombis bombo bombà bombàrem bombàreu bombàs bombàssem bombàsseu bombàssim bombàssiu bombàvem bombàveu bombés bombéssem bombésseu bombéssim bombéssiu bombí occ sept val v
pompa
Fer anar la bomba per a treure aigua.
benang lungsin
(pronominal) Corbar-se com una bomba o volta.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
bom
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
pemberodongan

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombardege bombardegem bombardegen bombardeges bombardegessen bombardegesses bombardegessin bombardegessis bombardegeu bombardegi bombardegin bombardegis bombardegés bombardegéssem bombardegésseu bombardegéssim bombardegéssiu bombardegí bombardeig bombardeja bombardejada bombardejades bombardejam bombardejant bombardejar bombardejara bombardejaran bombardejarem bombardejaren bombardejares bombardejareu bombardejaria bombardejarien bombardejaries bombardejarà bombardejaràs bombardejaré bombardejaríem bombardejaríeu bombardejassen bombardejasses bombardejassin bombardejassis bombardejat bombardejats bombardejau bombardejava bombardejaven bombardejaves bombardejo bombardejà bombardejàrem bombardejàreu bombardejàs bombardejàssem bombardejàsseu bombardejàssim bombardejàssiu bombardejàvem bombardejàveu occ sept val v
bom
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
tukang pipa

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
lampu pijar

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
drum
Caixa giratòria que conté números per treure a l'atzar.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
buih
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombollege bombollegem bombollegen bombolleges bombollegessen bombollegesses bombollegessin bombollegessis bombollegeu bombollegi bombollegin bombollegis bombollegés bombollegéssem bombollegésseu bombollegéssim bombollegéssiu bombollegí bombolleig bombolleja bombollejada bombollejades bombollejam bombollejant bombollejar bombollejara bombollejaran bombollejarem bombollejaren bombollejares bombollejareu bombollejaria bombollejarien bombollejaries bombollejarà bombollejaràs bombollejaré bombollejaríem bombollejaríeu bombollejassen bombollejasses bombollejassin bombollejassis bombollejat bombollejats bombollejau bombollejava bombollejaven bombollejaves bombollejo bombollejà bombollejàrem bombollejàreu bombollejàs bombollejàssem bombollejàsseu bombollejàssim bombollejàssiu bombollejàvem bombollejàveu occ sept val v
gelembung

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
permen

bon /ˈbɔn/ adj masc
baik
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon Nadal Interjection
selamat Natal

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
Selamat Hari Natal dan Tahun Baru!

bon dia Interjection
selamat pagi

bon vespre Interjection
selamat malam

bona nit Interjection
selamat malam

bona tarda Interjection
selamat siang

bondadós /bon.daˈðos/ /bon.dəˈðos/ /bun.dəˈðos/ adj masc
bagus

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
bagus

bonior /bo.niˈo/ /bo.niˈoɾ/ /bu.niˈo/ n fem
dengung

bony n masc
bentur
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

boquir /boˈki/ /boˈkiɾ/ /buˈki/ bal boqueix boqueixen boqueixes boqueixi boqueixin boqueixis boqueixo boquesc boquesqui boquesquin boquesquis boquia boquida boquides boquien boquies boquiguem boquigueu boquim boquint boquir boquira boquiran boquirem boquiren boquires boquireu boquiria boquirien boquiries boquirà boquiràs boquiré boquiríem boquiríeu boquisc boquisca boquisquen boquisques boquissen boquisses boquissin boquissis boquit boquits boquiu boquix boquixen boquixes boquixo boquí boquíem boquíeu boquírem boquíreu boquís boquíssem boquísseu boquíssim boquíssiu n-occ occ sept val v
menutupi

bor n masc
boron

bora /ˈbo.ɾa/ /ˈbɔ.ɾə/ n masc
gua

borbollar /bor.βoˈʎa/ /boɾ.boˈʎa/ /boɾ.boˈʎaɾ/ /boɾ.βoˈʎa/ /bur.buˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. borbolla borbollada borbollades borbollant borbollar borbollara borbollaran borbollarem borbollaren borbollares borbollareu borbollaria borbollarien borbollaries borbollarà borbollaràs borbollaré borbollaríem borbollaríeu borbollassen borbollasses borbollat borbollats borbollava borbollaven borbollaves borbolle borbollem borbollen borbolles borbollessen borbollesses borbollessin borbollessis borbolleu borbolli borbollin borbollis borbollo borbollà borbollàrem borbollàreu borbollàssem borbollàsseu borbollàvem borbollàveu borbollés borbolléssem borbollésseu borbolléssim borbolléssiu borbollí occ sept val val (1) v
gelembung
Un líquid, fer borbolls, fer bombolles en la superfície.

bord /ˈbort/ adj masc
anak haram
Nascut d'uns pares no casats.
Branques noves d'un arbre que surten de la part de baix de la soca i no són d'aprofitament per fer fruit.
beringas
Arbre silvestre, que no s'ha empeltat mai i produeix fruits de poc aprofitament.

bord /ˈbort/ n masc
panel
Costat d'un vaixell.

bordada /boɾˈða.ða/ /boɾˈða.ðə/ /burˈda.ðə/ /burˈða.ðə/ n fem
gonggongan
Acció de bordar amenaçadorament.

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bord borda bordada bordades bordam bordant bordar bordara bordaran bordarem bordaren bordares bordareu bordaria bordarien bordaries bordarà bordaràs bordaré bordaríem bordaríeu bordassen bordasses bordassin bordassis bordat bordats bordau bordava bordaven bordaves borde bordem borden bordes bordessen bordesses bordessin bordessis bordeu bordi bordin bordis bordo bordà bordàrem bordàreu bordàs bordàssem bordàsseu bordàssim bordàssiu bordàvem bordàveu bordés bordéssem bordésseu bordéssim bordéssiu bordí occ sept val v
menggonggong

bordegàs /boɾ.ðeˈɣas/ /boɾ.ðəˈɣas/ /bur.ðəˈɣas/ n masc
anak

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
pes
(figurat) Persona que no para de voltar tot xerrant i fent nosa.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
glans

born /ˈborn/ /ˈbɔrn/ n masc
dering
En electricitat, cadascun dels contactes destinats a ser connectats a un circuit o aparell per tal transferir o rebre d'aquest corrent elèctric, especialment els dels generadors elèctrics.
Recinte on, a l'edat mitjana, es celebraven torneigs entre cavallers.

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
mengisi
(informal) embriaguesa

borrissol /bo.riˈsɔɫ/ /bu.riˈsɔɫ/ n masc
lanugo

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
bursa

bosc n masc
hutan

bosquerol /bos.keˈɾɔɫ/ /bos.kəˈɾɔɫ/ /bus.kəˈɾɔɫ/ adj masc
pedesaan

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
tas
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.
punuk
(nàutica) Corda curta fermada a coberta per a subjectar per l'altre extrem un altre cap.
kocek
(futbol americà) Zona del voltant del quarterback compresa entre la línia ofensiva i els corredors, que els atacants protegeixen al començament de cada intent per evitar que els defensors plaquin el quarterback.

bossa d'aigua calenta n fem
botol air panas

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
boson

bot n masc
lompat
Salt enlaire amb un impuls ràpid.
sekoci
Embarcació petita sense coberta.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
bot
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

botaló /bo.taˈɫo/ /bo.təˈɫo/ /bu.təˈɫo/ n masc
anak panah

botifarra /bo.tiˈfa.rə/ /bu.tiˈfa.rə/ n fem
sosis
(aliments) Embotit de budell gros farcit de carn de porc trinxada i adobada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
toko

botija /boˈti.d͡ʒa/ /boˈti.ʒa/ /boˈti.ʒə/ /buˈti.ʒə/ n fem
kendi

botir /boˈti/ /boˈtiɾ/ /buˈti/ bal boteix boteixen boteixes boteixi boteixin boteixis boteixo botesc botesqui botesquin botesquis botia botida botides botien boties botiguem botigueu botim botint botir botiran botirem botiren botires botireu botiria botirien botiries botirà botiràs botiré botiríem botiríeu botissen botisses botissin botissis botit botits botiu botí botíem botíeu botírem botíreu botís botíssem botísseu botíssim botíssiu sept v
membengkak
(central, septentrional) Causar tibantor a causa de l'augment de volum.
mendeportasi
(balear) Ser llançat amb força.

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. botona botonada botonades botonant botonar botonara botonaran botonarem botonaren botonares botonareu botonaria botonarien botonaries botonarà botonaràs botonaré botonaríem botonaríeu botonassen botonasses botonat botonats botonava botonaven botonaves botone botonem botonen botones botonessen botonesses botonessin botonessis botoneu botoni botonin botonis botono botonà botonàrem botonàreu botonàssem botonàsseu botonàvem botonàveu botonés botonéssem botonésseu botonéssim botonéssiu botoní occ sept val val (1) v
itil

botre /ˈbo.tɾe/ /ˈbo.tɾə/ bot botem boten botent boteren boteres botessen botesses botessin botessis boteu boti botia botien boties botin botis boto botran botre botrem botreu botria botrien botries botrà botràs botré botríem botríeu bots botuda botudes botut botuts boté botérem botéreu botés botéssem botésseu botéssim botéssiu botí botíem botíeu sept v
lompat

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
algojo

botzina /boˈd͡zi.na/ /boˈd͡zi.nə/ /buˈd͡zi.nə/ n fem
tanjidor
Instrument de vent de forma cònica amb embocadura usat per a fer senyals.
klakson
Avisador acústic, típicament d’un automòbil, que transforma l’energia en sonora i l’amplifica.

botzinar /bo.d͡ziˈna/ /bo.d͡ziˈnaɾ/ /bu.d͡ziˈna/ botzina botzinada botzinades botzinant botzinar botzinaran botzinarem botzinaren botzinares botzinareu botzinaria botzinarien botzinaries botzinarà botzinaràs botzinaré botzinaríem botzinaríeu botzinat botzinats botzinava botzinaven botzinaves botzine botzinem botzinen botzines botzinessen botzinesses botzinessin botzinessis botzineu botzini botzinin botzinis botzino botzinà botzinàrem botzinàreu botzinàvem botzinàveu botzinés botzinéssem botzinésseu botzinéssim botzinéssiu botziní occ sept v
membunyikan klakson
(antic) Sonar la botzina.

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ adj
botani
Relatiu a l'estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
ilmu tumbuh-tumbuhan

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
butang kancing

botó de puny n masc
kembar

bou n masc
lembu sapi
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
tinju

boxejar /bok.seˈd͡ʒa/ /bok.seˈd͡ʒaɾ/ /bok.seˈʒa/ /bok.səˈd͡ʒa/ /buk.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boxege boxegem boxegen boxeges boxegessen boxegesses boxegessin boxegessis boxegeu boxegi boxegin boxegis boxegés boxegéssem boxegésseu boxegéssim boxegéssiu boxegí boxeig boxeja boxejada boxejades boxejam boxejant boxejar boxejara boxejaran boxejarem boxejaren boxejares boxejareu boxejaria boxejarien boxejaries boxejarà boxejaràs boxejaré boxejaríem boxejaríeu boxejassen boxejasses boxejassin boxejassis boxejat boxejats boxejau boxejava boxejaven boxejaves boxejo boxejà boxejàrem boxejàreu boxejàs boxejàssem boxejàsseu boxejàssim boxejàssiu boxejàvem boxejàveu occ sept val v
kotak

boç /ˈbos/ n masc
pembungkam

bracejar /bɾa.seˈd͡ʒa/ /bɾa.seˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.seˈʒa/ /bɾə.səˈd͡ʒa/ /bɾə.səˈʒa/ v
dwigol
(nàutica) Estirar el cap que subjecta les vares per fer girar les veles.

bradicàrdia /bɾa.ðiˈkaɾ.ði.a/ n masc
bradikardia

braga /ˈbɾa.ɣa/ /ˈbɾa.ɣə/ n fem
sabuk

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
ambing

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
layang
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
ringkikan
Crit de l'ase, del lleó.
lolong
Crit molt fort.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bram brama bramada bramades bramam bramant bramar bramara bramaran bramarem bramaren bramares bramareu bramaria bramarien bramaries bramarà bramaràs bramaré bramaríem bramaríeu bramassen bramasses bramassin bramassis bramat bramats bramau bramava bramaven bramaves brame bramem bramen brames bramessen bramesses bramessin bramessis brameu brami bramin bramis bramo bramà bramàrem bramàreu bramàs bramàssem bramàsseu bramàssim bramàssiu bramàvem bramàveu bramés braméssem bramésseu braméssim braméssiu bramí occ sept val v
meringkik
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.
lolong
Parlar amb grans crits les persones.
meraung
Fer soroll una tempesta, la mar.

bramul /bɾaˈmuɫ/ /bɾəˈmuɫ/ n masc
raungan
Soroll fort de vent, de tempesta, de la mar.

bramular /bɾa.muˈɫa/ /bɾa.muˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bramul bramula bramulada bramulades bramulam bramulant bramular bramulara bramularan bramularem bramularen bramulares bramulareu bramularia bramularien bramularies bramularà bramularàs bramularé bramularíem bramularíeu bramulassen bramulasses bramulassin bramulassis bramulat bramulats bramulau bramulava bramulaven bramulaves bramule bramulem bramulen bramules bramulessen bramulesses bramulessin bramulessis bramuleu bramuli bramulin bramulis bramulo bramulà bramulàrem bramulàreu bramulàs bramulàssem bramulàsseu bramulàssim bramulàssiu bramulàvem bramulàveu bramulés bramuléssem bramulésseu bramuléssim bramuléssiu bramulí occ sept val v
menguak
Fer crits el bou, la vaca.
melenguh
Bramar intensament una tempesta, la mar.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
dahan
Divisió del tronc d'un arbre.

brancar /bɾaŋˈka/ /bɾaŋˈkaɾ/ /bɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) branc branca brancada brancades brancam brancant brancar brancara brancaran brancarem brancaren brancares brancareu brancaria brancarien brancaries brancarà brancaràs brancaré brancaríem brancaríeu brancassen brancasses brancassin brancassis brancat brancats brancau brancava brancaven brancaves branco brancà brancàrem brancàreu brancàs brancàssem brancàsseu brancàssim brancàssiu brancàvem brancàveu branque branquem branquen branques branquessen branquesses branquessin branquessis branqueu branqui branquin branquis branqués branquéssem branquésseu branquéssim branquéssiu branquí occ sept val v
cabang
(intransitiu) Treure un arbre les branques.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brand branda brandada brandades brandam brandant brandar brandara brandaran brandarem brandaren brandares brandareu brandaria brandarien brandaries brandarà brandaràs brandaré brandaríem brandaríeu brandassen brandasses brandassin brandassis brandat brandats brandau brandava brandaven brandaves brande brandem branden brandes brandessen brandesses brandessin brandessis brandeu brandi brandin brandis brando brandà brandàrem brandàreu brandàs brandàssem brandàsseu brandàssim brandàssiu brandàvem brandàveu brandés brandéssem brandésseu brandéssim brandéssiu brandí occ sept val v
tol
(transitiu) Fer sonar una campana movent-la de forma oscil·latòria.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
ranting

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
bara

brau adj masc
menerjang
Valent davant el perill.

bravejar /bɾa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.βeˈd͡ʒa/ /bɾa.βeˈʒa/ /bɾə.vəˈd͡ʒa/ /bɾə.vəˈʒa/ /bɾə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bravege bravegem bravegen braveges bravegessen bravegesses bravegessin bravegessis bravegeu bravegi bravegin bravegis bravegés bravegéssem bravegésseu bravegéssim bravegéssiu bravegí braveig braveja bravejada bravejades bravejam bravejant bravejar bravejara bravejaran bravejarem bravejaren bravejares bravejareu bravejaria bravejarien bravejaries bravejarà bravejaràs bravejaré bravejaríem bravejaríeu bravejassen bravejasses bravejassin bravejassis bravejat bravejats bravejau bravejava bravejaven bravejaves bravejo bravejà bravejàrem bravejàreu bravejàs bravejàssem bravejàsseu bravejàssim bravejàssiu bravejàvem bravejàveu occ sept val v
menerjang

braç n masc
lengan
(anatomia) Extremitat superior del cos.

braó /bɾaˈo/ /bɾəˈo/ n masc
bahu
En els quadrúpedes, part final de la cuixa o de l’espatlla.

brea /ˈbɾe.a/ /ˈbɾe.ə/ n fem
anggul
Substància negra emprada per impermeabilitzar els vaixells de fusta.

bregar /bɾeˈɣa/ /bɾeˈɣaɾ/ /bɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) breg brega bregada bregades bregam bregant bregar bregara bregaran bregarem bregaren bregares bregareu bregaria bregarien bregaries bregarà bregaràs bregaré bregaríem bregaríeu bregassen bregasses bregassin bregassis bregat bregats bregau bregava bregaven bregaves brego bregue breguem breguen bregues breguessen breguesses breguessin breguessis bregueu bregui breguin breguis bregués breguéssem breguésseu breguéssim breguéssiu breguí bregà bregàrem bregàreu bregàs bregàssem bregàsseu bregàssim bregàssiu bregàvem bregàveu occ sept val v
bergulat
(intransitiu) Lluitar per la possessió d'alguna cosa.
memukul
(transitiu) Trencar el cànem o lli per treure'n el fil.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
anak roda

bresquilla /bɾesˈki.ʎa/ n fem
persik
Varietat de préssec primerenc, petit i de pell vellutada.

bressar /bɾeˈsa/ /bɾeˈsaɾ/ /bɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bres bressa bressada bressades bressam bressant bressar bressara bressaran bressarem bressaren bressares bressareu bressaria bressarien bressaries bressarà bressaràs bressaré bressaríem bressaríeu bressassen bressasses bressassin bressassis bressat bressats bressau bressava bressaven bressaves bresse bressem bressen bresses bressessen bressesses bressessin bressessis bresseu bressi bressin bressis bresso bressà bressàrem bressàreu bressàs bressàssem bressàsseu bressàssim bressàssiu bressàvem bressàveu bressés bresséssem bressésseu bresséssim bresséssiu bressí occ sept val v
buaian

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
ayun
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
celah
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.
Massa rocosa de fragments de cairells units per un ciment natural.
kesenjangan
(castellanisme) fractura, divisió, escletxa (diferència entre dos valors socials)

breu /ˈbɾew/ adj
ringkas
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
ringkas
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

bri /ˈbɾi/ n masc
bilah

bric /ˈbɾik/ n masc
karton

bricbarca /bɾiɡˈbar.kə/ /bɾiɡˈbaɾ.ka/ n
sekoci

bricolar /bɾi.koˈɫa/ /bɾi.koˈɫaɾ/ /bɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bricol bricola bricolada bricolades bricolam bricolant bricolar bricolaran bricolarem bricolaren bricolares bricolareu bricolaria bricolarien bricolaries bricolarà bricolaràs bricolaré bricolaríem bricolaríeu bricolassen bricolasses bricolassin bricolassis bricolat bricolats bricolau bricolava bricolaven bricolaves bricole bricolem bricolen bricoles bricolessen bricolesses bricolessin bricolessis bricoleu bricoli bricolin bricolis bricolo bricolà bricolàrem bricolàreu bricolàs bricolàssem bricolàsseu bricolàssim bricolàssiu bricolàvem bricolàveu bricolés bricoléssem bricolésseu bricoléssim bricoléssiu bricolí occ sept v
mengakali

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
kekang
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
cerah
Que brilla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
berlian
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brill brilla brillada brillades brillam brillant brillar brillara brillaran brillarem brillaren brillares brillareu brillaria brillarien brillaries brillarà brillaràs brillaré brillaríem brillaríeu brillassen brillasses brillassin brillassis brillat brillats brillau brillava brillaven brillaves brille brillem brillen brilles brillessen brillesses brillessin brillessis brilleu brilli brillin brillis brillo brillà brillàrem brillàreu brillàs brillàssem brillàsseu brillàssim brillàssiu brillàvem brillàveu brillés brilléssem brillésseu brilléssim brilléssiu brillí occ sept val v
bersinar

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brind brinda brindada brindades brindam brindant brindar brindara brindaran brindarem brindaren brindares brindareu brindaria brindarien brindaries brindarà brindaràs brindaré brindaríem brindaríeu brindassen brindasses brindassin brindassis brindat brindats brindau brindava brindaven brindaves brinde brindem brinden brindes brindessen brindesses brindessin brindessis brindeu brindi brindin brindis brindo brindà brindàrem brindàreu brindàs brindàssem brindàsseu brindàssim brindàssiu brindàvem brindàveu brindés brindéssem brindésseu brindéssim brindéssiu brindí occ sept val v
roti panggang
Beure a la salut d'algú.
tawaran
Oferir alguna cosa voluntàriament.
ajak
(mallorquí, menorquí) Excitar o convidar a gaudir-ne.

brindis n masc
roti panggang

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
siliran
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
Inggris

britànic /bɾiˈta.nik/ n masc
orang Inggris
Natural de la Gran Bretanya

broc /ˈbɾɔk/ n masc
cotok
Espècie de canal en figura de bec que acostumen a tenir els gerros, gerres, pitxers, alambins, setrills i altres eines per què el líquid que contenen surti amb més facilitat i suavitat.
pembuluh
El canó dels candelers on s'introdueix la candela.

broca /ˈbɾɔ.ka/ /ˈbɾɔ.kɔ/ /ˈbɾɔ.kə/ n fem
bor
Barra cilíndrica amb un cap tallant giratori que s’usa amb una eina per a foradar.

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
brokat
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brod broda brodada brodades brodam brodant brodar brodara brodaran brodarem brodaren brodares brodareu brodaria brodarien brodaries brodarà brodaràs brodaré brodaríem brodaríeu brodassen brodasses brodassin brodassis brodat brodats brodau brodava brodaven brodaves brode brodem broden brodes brodessen brodesses brodessin brodessis brodeu brodi brodin brodis brodo brodà brodàrem brodàreu brodàs brodàssem brodàsseu brodàssim brodàssiu brodàvem brodàveu brodés brodéssem brodésseu brodéssim brodéssiu brodí occ sept val v
menyulam

brogir /bɾoˈd͡ʒi/ /bɾoˈd͡ʒiɾ/ /bɾoˈʒi/ /bɾuˈʒi/ bal brogeix brogeixen brogeixes brogeixi brogeixin brogeixis brogeixo brogesc brogesqui brogesquin brogesquis brogia brogida brogides brogien brogies brogiguem brogigueu brogim brogint brogir brogira brogiran brogirem brogiren brogires brogireu brogiria brogirien brogiries brogirà brogiràs brogiré brogiríem brogiríeu brogisc brogisca brogisquen brogisques brogissen brogisses brogissin brogissis brogit brogits brogiu brogix brogixen brogixes brogixo brogí brogíem brogíeu brogírem brogíreu brogís brogíssem brogísseu brogíssim brogíssiu n-occ occ sept val v
mengaum

brollador /bɾo.ʎaˈðo/ /bɾo.ʎaˈðoɾ/ /bɾo.ʎəˈðo/ /bɾu.ʎəˈðo/ n masc
air mancur

brollar /bɾoˈʎa/ /bɾoˈʎaɾ/ /bɾuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) broll brolla brollada brollades brollam brollant brollar brollara brollaran brollarem brollaren brollares brollareu brollaria brollarien brollaries brollarà brollaràs brollaré brollaríem brollaríeu brollassen brollasses brollassin brollassis brollat brollats brollau brollava brollaven brollaves brolle brollem brollen brolles brollessen brollesses brollessin brollessis brolleu brolli brollin brollis brollo brollà brollàrem brollàreu brollàs brollàssem brollàsseu brollàssim brollàssiu brollàvem brollàveu brollés brolléssem brollésseu brolléssim brolléssiu brollí occ sept val v
memancar
L’aigua, sortir impetuosament de terra, d’una font.

brom n masc
brom

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
lelucon
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bromege bromegem bromegen bromeges bromegessen bromegesses bromegessin bromegessis bromegeu bromegi bromegin bromegis bromegés bromegéssem bromegésseu bromegéssim bromegéssiu bromegí bromeig bromeja bromejada bromejades bromejam bromejant bromejar bromejara bromejaran bromejarem bromejaren bromejares bromejareu bromejaria bromejarien bromejaries bromejarà bromejaràs bromejaré bromejaríem bromejaríeu bromejassen bromejasses bromejassin bromejassis bromejat bromejats bromejau bromejava bromejaven bromejaves bromejo bromejà bromejàrem bromejàreu bromejàs bromejàssem bromejàsseu bromejàssim bromejàssiu bromejàvem bromejàveu occ sept val v
begurau

bronquina /bɾoŋˈki.na/ /bɾoŋˈki.nə/ /bɾuŋˈki.nə/ n fem
kericuhan

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
perunggu gangsa

bronzejar /bɾon.zeˈd͡ʒa/ /bɾon.zeˈd͡ʒaɾ/ /bɾon.zeˈʒa/ /bɾon.zəˈd͡ʒa/ /bɾun.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bronzege bronzegem bronzegen bronzeges bronzegessen bronzegesses bronzegessin bronzegessis bronzegeu bronzegi bronzegin bronzegis bronzegés bronzegéssem bronzegésseu bronzegéssim bronzegéssiu bronzegí bronzeig bronzeja bronzejada bronzejades bronzejam bronzejant bronzejar bronzejara bronzejaran bronzejarem bronzejaren bronzejares bronzejareu bronzejaria bronzejarien bronzejaries bronzejarà bronzejaràs bronzejaré bronzejaríem bronzejaríeu bronzejassen bronzejasses bronzejassin bronzejassis bronzejat bronzejats bronzejau bronzejava bronzejaven bronzejaves bronzejo bronzejà bronzejàrem bronzejàreu bronzejàs bronzejàssem bronzejàsseu bronzejàssim bronzejàssiu bronzejàvem bronzejàveu occ sept val v
gangsa
Fer que alguna cosa sembli de bronze.
sawo matang
Fer la pell més morena.

brossa /ˈbɾo.sə/ /ˈbɾɔ.sa/ /ˈbɾɔ.sɔ/ /ˈbɾɔ.sə/ n fem
sikat
Restes vegetals escampades que s’acumulen en un lloc.
angin
Palla, informació sobrera, sense utilitat.

brossar /bɾoˈsa/ /bɾoˈsaɾ/ /bɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bros brossa brossada brossades brossam brossant brossar brossara brossaran brossarem brossaren brossares brossareu brossaria brossarien brossaries brossarà brossaràs brossaré brossaríem brossaríeu brossassen brossasses brossassin brossassis brossat brossats brossau brossava brossaven brossaves brosse brossem brossen brosses brossessen brossesses brossessin brossessis brosseu brossi brossin brossis brosso brossà brossàrem brossàreu brossàs brossàssem brossàsseu brossàssim brossàssiu brossàvem brossàveu brossés brosséssem brossésseu brosséssim brosséssiu brossí occ sept val v
sikat
Polir amb una brossa.

brosta /ˈbɾos.ta/ /ˈbɾos.tə/ /ˈbɾɔs.ta/ /ˈbɾɔs.tə/ n fem
ranting
Conjunt de brots més tendres d’un arbre o d’un arbust.

brostar /bɾosˈta/ /bɾosˈtaɾ/ /bɾusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brost brosta brostada brostades brostam brostant brostar brostara brostaran brostarem brostaren brostares brostareu brostaria brostarien brostaries brostarà brostaràs brostaré brostaríem brostaríeu brostassen brostasses brostassin brostassis brostat brostats brostau brostava brostaven brostaves broste brostem brosten brostes brostessen brostesses brostessin brostessis brosteu brosti brostin brostis brosto brostà brostàrem brostàreu brostàs brostàssem brostàsseu brostàssim brostàssiu brostàvem brostàveu brostés brostéssem brostésseu brostéssim brostéssiu brostí occ sept val v
anakan

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brostege brostegem brostegen brosteges brostegessen brostegesses brostegessin brostegessis brostegeu brostegi brostegin brostegis brostegés brostegéssem brostegésseu brostegéssim brostegéssiu brostegí brosteig brosteja brostejada brostejades brostejam brostejant brostejar brostejaran brostejarem brostejaren brostejares brostejareu brostejaria brostejarien brostejaries brostejarà brostejaràs brostejaré brostejaríem brostejaríeu brostejassen brostejasses brostejassin brostejassis brostejat brostejats brostejau brostejava brostejaven brostejaves brostejo brostejà brostejàrem brostejàreu brostejàs brostejàssem brostejàsseu brostejàssim brostejàssiu brostejàvem brostejàveu occ sept v
ramban
El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ n masc
tembak
(botànica) Part de la planta per on creix la part aèria.
langkah
(col·loquial, negatiu) No gens, mica, res.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brot brota brotada brotades brotam brotant brotar brotara brotaran brotarem brotaren brotares brotareu brotaria brotarien brotaries brotarà brotaràs brotaré brotaríem brotaríeu brotassen brotasses brotassin brotassis brotat brotats brotau brotava brotaven brotaves brote brotem broten brotes brotessen brotesses brotessin brotessis broteu broti brotin brotis broto brotà brotàrem brotàreu brotàs brotàssem brotàsseu brotàssim brotàssiu brotàvem brotàveu brotés brotéssem brotésseu brotéssim brotéssiu brotí occ sept val v
anakan

brou /ˈbɾɔw/ n masc
kaldu

brou de cultiu n masc
kaldus

bru /ˈbɾu/ bruna bruns adj masc
cokelat
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
ahli sihir
Dona que practica bruixeria.
ayam jago
(peixos) Peix pla de la família dels escoftàlmids que habita el fons marítim i s'amaga entre la sorra (Lepidorhombus boscii).
(peixos) Peix de la família dels escoftàlmids que es diferencia de l'anterior per ser de pell més clara i mida menor (Lepidorhombus whiffiagonis).

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
sihir

brut bruta adj masc
kotor
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
kasar
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

buc /ˈbuk/ n masc
sumur
(construcció) Conjunt de parets que fan de suport a una escala.

bucle /ˈbu.kɫe/ n masc
gesper

budell n masc
usus

bufanda /buˈfan.da/ n fem
syal

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buf bufa bufada bufades bufam bufant bufar bufara bufaran bufarem bufaren bufares bufareu bufaria bufarien bufaries bufarà bufaràs bufaré bufaríem bufaríeu bufassen bufasses bufassin bufassis bufat bufats bufau bufava bufaven bufaves bufe bufem bufen bufes bufessen bufesses bufessin bufessis bufeu bufi bufin bufis bufo bufà bufàrem bufàreu bufàs bufàssem bufàsseu bufàssim bufàssiu bufàvem bufàveu bufés buféssem bufésseu buféssim buféssiu bufí occ sept val v
tiup
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
bufet
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.
biro
Despatx d’advocats.

bufeta urinària n fem
kandung kemih

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
tamparan

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bufetege bufetegem bufetegen bufeteges bufetegessen bufetegesses bufetegessin bufetegessis bufetegeu bufetegi bufetegin bufetegis bufetegés bufetegéssem bufetegésseu bufetegéssim bufetegéssiu bufetegí bufeteig bufeteja bufetejada bufetejades bufetejam bufetejant bufetejar bufetejara bufetejaran bufetejarem bufetejaren bufetejares bufetejareu bufetejaria bufetejarien bufetejaries bufetejarà bufetejaràs bufetejaré bufetejaríem bufetejaríeu bufetejassen bufetejasses bufetejassin bufetejassis bufetejat bufetejats bufetejau bufetejava bufetejaven bufetejaves bufetejo bufetejà bufetejàrem bufetejàreu bufetejàs bufetejàssem bufetejàsseu bufetejàssim bufetejàssiu bufetejàvem bufetejàveu occ sept val v
menampar

bufó /buˈfo/ adj masc
imut-imut

bufó /buˈfo/ n masc
badut

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
binatu

bugader /bu.ɣaˈðe/ /bu.ɣaˈðeɾ/ /bu.ɣəˈðe/ n masc
cekungan
Recipient per fer la bugada.

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
busi

bugui /ˈbu.ɣi/ n neut
bahasa Bugis
(només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buid buida buidada buidades buidam buidant buidar buidara buidaran buidarem buidaren buidares buidareu buidaria buidarien buidaries buidarà buidaràs buidaré buidaríem buidaríeu buidassen buidasses buidassin buidassis buidat buidats buidau buidava buidaven buidaves buide buidem buiden buides buidessen buidesses buidessin buidessis buideu buidi buidin buidis buido buidà buidàrem buidàreu buidàs buidàssem buidàsseu buidàssim buidàssiu buidàvem buidàveu buidés buidéssem buidésseu buidéssim buidéssiu buidí occ sept val v
mengosongkan

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
tarkas
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
kosong
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
hampa udara
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
umbi lapis

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ alg bal bull bulla bullen bulles bulli bullia bullida bullides bullien bullies bulliguem bulligueu bullim bullin bullint bullir bullira bulliran bullirem bulliren bullires bullireu bulliria bullirien bulliries bullirà bulliràs bulliré bulliríem bulliríeu bullis bullissen bullisses bullissin bullissis bullit bullits bulliu bullo bulls bullí bullíem bullíeu bullírem bullíreu bullís bullíssem bullísseu bullíssim bullíssiu occ sept val v
merebus

bum-bum /ˌbumˈbum/ n masc
dengung

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
bumerang

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
burqa

burell /buˈɾeʎ/ adj masc
tetikus

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
puntung

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
ejekan
Acció de burlar-se

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
birokrasi

burro marí n masc
hippokampos

burxar /burˈt͡ʃa/ /burˈʃa/ /buɾˈt͡ʃa/ /buɾˈt͡ʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. burxa burxada burxades burxant burxar burxara burxaran burxarem burxaren burxares burxareu burxaria burxarien burxaries burxarà burxaràs burxaré burxaríem burxaríeu burxassen burxasses burxat burxats burxava burxaven burxaves burxe burxem burxen burxes burxessen burxesses burxessin burxessis burxeu burxi burxin burxis burxo burxà burxàrem burxàreu burxàssem burxàsseu burxàvem burxàveu burxés burxéssem burxésseu burxéssim burxéssiu burxí occ sept val val (1) v
menggigit
Punxar amb insistència amb un objecte punxegut.

bus n masc
bus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

busca /ˈbus.ka/ /ˈbus.kə/ n fem
jarum
Cadascun dels palets indicadors de l'hora en un rellotge de sol o mecànic.

busseig /buˈset͡ʃ/ /buˈsət͡ʃ/ /buˈsɛt͡ʃ/ n masc
meloncat ke dalam air

bussejar /bu.seˈd͡ʒa/ /bu.seˈd͡ʒaɾ/ /bu.seˈʒa/ /bu.səˈd͡ʒa/ /bu.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bussege bussegem bussegen busseges bussegessen bussegesses bussegessin bussegessis bussegeu bussegi bussegin bussegis bussegés bussegéssem bussegésseu bussegéssim bussegéssiu bussegí busseig busseja bussejada bussejades bussejam bussejant bussejar bussejara bussejaran bussejarem bussejaren bussejares bussejareu bussejaria bussejarien bussejaries bussejarà bussejaràs bussejaré bussejaríem bussejaríeu bussejassen bussejasses bussejassin bussejassis bussejat bussejats bussejau bussejava bussejaven bussejaves bussejo bussejà bussejàrem bussejàreu bussejàs bussejàssem bussejàsseu bussejàssim bussejàssiu bussejàvem bussejàveu occ sept val v
meloncat ke dalam air

bust /ˈbust/ n masc
patung dada

butaca /buˈta.ka/ /buˈta.kə/ n fem
kursi berlengan

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
banteng
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butlleta /buɫˈɫɛ.tə/ /buʎˈʎe.ta/ /buʎˈʎɛ.tə/ /buˈʎe.ta/ n fem
kertas suara

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
lepuh

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
saku kantong
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

butza /ˈbu.d͡za/ /ˈbud.zə/ n fem
dalaman

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
gagang pistol

bàdminton n masc
bulu tangkis bulutangkis

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balsem

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
angkara

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
binatang

bètel /ˈbɛ.teɫ/ /ˈbɛ.təɫ/ n masc
sirih

bé adv
barang
Correcte, fet de bona manera.

bòfia /ˈbɔ.fi.a/ /ˈbɔ.fi.ə/ n fem
lobang
Cavitat que es produeix en esfondrar-se la part que la cobria un buit o pel moviment de terres.

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
bokser

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
tong
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
kerbau

búlgar n masc
Bulgaria bahasa Bulgaria
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
bis surat

ca n fem
ka
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ adj
benar
Ajustat a pes o mida; perfecte, complet.

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ n masc
aliran
Quantitat de líquid que travessa una secció donada en un cert temps.

cabaler /ka.baˈɫeɾ/ /ka.βaˈɫe/ /kə.βəˈɫe/ n masc
bungsu

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
gubuk

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
kabaret

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
bola
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
rambut
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
bulu
Conjunt de cabells d’una persona.
koma
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
kabin

cablar /kabˈbɫa/ /kaˈbɫaɾ/ /kaˈβɫa/ /kəbˈbɫa/ /kəˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cabl cabla cablada cablades cablam cablant cablar cablara cablaran cablarem cablaren cablares cablareu cablaria cablarien cablaries cablarà cablaràs cablaré cablaríem cablaríeu cablassen cablasses cablassin cablassis cablat cablats cablau cablava cablaven cablaves cable cablem cablen cables cablessen cablesses cablessin cablessis cableu cabli cablin cablis cablo cablà cablàrem cablàreu cablàs cablàssem cablàsseu cablàssim cablàssiu cablàvem cablàveu cablés cabléssem cablésseu cabléssim cabléssiu cablí occ sept val v
kawat

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
kabel

cabotada /ka.boˈta.ða/ /kə.boˈta.ðə/ /kə.buˈta.ðə/ /kə.βuˈta.ðə/ n fem
anggukan

cabotatge /ka.boˈta.d͡ʒe/ /kə.boˈta.d͡ʒə/ /kə.buˈta.d͡ʒə/ /kə.βuˈta.d͡ʒə/ n masc
kabotase

cabotejar /ka.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.βo.teˈd͡ʒa/ /ka.βo.teˈʒa/ /kə.bo.təˈd͡ʒa/ /kə.bu.təˈʒa/ /kə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. cabotege cabotegem cabotegen caboteges cabotegessen cabotegesses cabotegessin cabotegessis cabotegeu cabotegi cabotegin cabotegis cabotegés cabotegéssem cabotegésseu cabotegéssim cabotegéssiu cabotegí caboteja cabotejada cabotejades cabotejant cabotejar cabotejara cabotejaran cabotejarem cabotejaren cabotejares cabotejareu cabotejaria cabotejarien cabotejaries cabotejarà cabotejaràs cabotejaré cabotejaríem cabotejaríeu cabotejassen cabotejasses cabotejat cabotejats cabotejava cabotejaven cabotejaves cabotejo cabotejà cabotejàrem cabotejàreu cabotejàssem cabotejàsseu cabotejàvem cabotejàveu occ sept val val (1) v
anggukan
Fer moviments de cap repetitius; fer cabotades.

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
kambing
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ bal cabem caben cabent cabera caberen caberes cabessen cabesses cabessin cabessis cabeu cabi cabia cabien cabies cabo cabran cabre cabrem cabreu cabria cabrien cabries cabrà cabràs cabré cabríem cabríeu cabuda cabudes cabut cabuts cabé cabérem cabéreu cabés cabéssem cabésseu cabéssim cabéssiu cabí cabíem cabíeu cap capiem capieu capiguem capigueu caps càpia càpien càpies càpiga càpiguen càpigues sept val v
adjustar

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
anak kambing

cabró /kaˈbɾo/ /kəˈβɾo/ n masc
bajingan
(vulgarisme) Persona amb males intencions.

cabuda /kaˈbu.ða/ /kəˈβu.ðə/ n fem
antariksa

caca /ˈka.ka/ /ˈka.kə/ n fem
bajingan
(col·loquial) Situació, context, sentiment o cosa desagradable o odiosa.
(col·loquial) Residus, escombraries, brutícia.

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
kakao
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
kacang tanah

cacera /kaˈse.ɾa/ /kəˈse.ɾə/ n fem
perburuan
Partida que fa una sortida de caça.

cactus /ˈkak.tus/ n masc
kaktus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
setiap

cadafal /ka.ðaˈfaɫ/ /kə.ðəˈfaɫ/ n masc
panggung
Plataforma elevada destinada a permetre veure què s'hi esdevé.

cadarn /kaˈðaɾn/ /kəˈðarn/ n masc
dingin

cadascun /ka.ðasˈkun/ adj masc
setiap

cadastre /kaˈðas.tɾe/ /kəˈðas.tɾə/ n masc
kadaster

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
anak anjing
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
rantai
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadet /kaˈðet/ /kəˈðət/ /kəˈðɛt/ n neut
bungsu

cadi /ˈka.ði/ n neut
kadi
Jutge de causes civils al món musulmà.
pramugolf
(golf) Persona encarregada de portar els bastons d'un jugador durant el joc, que pot ajudar-lo d'acord amb el que estableix el reglament.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
kursi
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
kadmium

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
kadaver bangkai

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
kafein

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
kafir
(Islam, obsolet) infidel

cafè n masc
kopi
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
café au lait

cafè teatre n masc
lihat

cagalló /ka.ɣaˈʎo/ /kə.ɣəˈjo/ /kə.ɣəˈʎo/ n masc
bajingan
Excrement compacte i petit de forma arrodonida.

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
beol

cagarada /ka.ɣaˈɾa.ða/ /kə.ɣəˈɾa.ðə/ n fem
bajingan

caiac /kaˈjak/ n masc
kayak

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
air terjun
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
kotak
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
snare drum

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
kotak hitam

caixer /kajˈʃe/ /kajˈʃeɾ/ /kaˈʃeɾ/ /kəˈʃe/ n masc
sumur
(construcció) Buc d’una casa reservat per l’escala.
kasir
Persona encarregada de gestionar la caixa de diners.

calabrot /ka.ɫaˈbɾɔt/ /kə.ɫəˈβɾɔt/ n masc
TV kabel

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
laci

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
cumi-cumi

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
hujan es

calamarsejar /ka.ɫa.mar.seˈʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /kə.ɫə.mər.səˈʒa/ /kə.ɫə.məɾ.səˈd͡ʒa/ v
hujan batu

calar /kaˈɫa/ /kaˈɫaɾ/ /kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cal cala calada calades calam calant calar calara calaran calarem calaren calares calareu calaria calarien calaries calarà calaràs calaré calaríem calaríeu calassen calasses calassin calassis calat calats calau calava calaven calaves cale calem calen cales calessen calesses calessin calessis caleu cali calin calis calo calà calàrem calàreu calàs calàssem calàsseu calàssim calàssiu calàvem calàveu calés caléssem calésseu caléssim caléssiu calí occ sept val v
atur
Llançar una xarxa a dins la mar.
basuh
Penetrar un líquid travessant un cos.

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
batok kepala

calaverada /ka.ɫa.veˈɾa.ða/ /ka.ɫa.βeˈɾa.ða/ /kə.ɫə.vəˈɾa.ðə/ /kə.ɫə.βəˈɾa.ðə/ n fem
gegabah

calb /ˈkaɫp/ adj masc
botak

calc /ˈkaɫk/ n masc
pinjam terjemah
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcar /kaɫˈka/ /kaɫˈkaɾ/ /kəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calc calca calcada calcades calcam calcant calcar calcara calcaran calcarem calcaren calcares calcareu calcaria calcarien calcaries calcarà calcaràs calcaré calcaríem calcaríeu calcassen calcasses calcassin calcassis calcat calcats calcau calcava calcaven calcaves calco calcà calcàrem calcàreu calcàs calcàssem calcàsseu calcàssim calcàssiu calcàvem calcàveu calque calquem calquen calques calquessen calquesses calquessin calquessis calqueu calqui calquin calquis calqués calquéssem calquésseu calquéssim calquéssiu calquí occ sept val v
jejak

calci n masc
kalsium zat kapur

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
kalkulator mesin hitung

caldejar /kaɫ.deˈd͡ʒa/ /kaɫ.deˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.deˈʒa/ /kəɫ.dəˈd͡ʒa/ /kəɫ.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caldege caldegem caldegen caldeges caldegessen caldegesses caldegessin caldegessis caldegeu caldegi caldegin caldegis caldegés caldegéssem caldegésseu caldegéssim caldegéssiu caldegí caldeig caldeja caldejada caldejades caldejam caldejant caldejar caldejara caldejaran caldejarem caldejaren caldejares caldejareu caldejaria caldejarien caldejaries caldejarà caldejaràs caldejaré caldejaríem caldejaríeu caldejassen caldejasses caldejassin caldejassis caldejat caldejats caldejau caldejava caldejaven caldejaves caldejo caldejà caldejàrem caldejàreu caldejàs caldejàssem caldejàsseu caldejàssim caldejàssiu caldejàvem caldejàveu occ sept val v
memerah
Arroentar al foc.

caldre /ˈkaɫ.dɾe/ bal cal calc caldran caldre caldrem caldreu caldria caldrien caldries caldrà caldràs caldré caldríem caldríeu calem calen calent caleu calga calguem calguen calguera calgueren calgueres calgues calguessen calguesses calguessin calguessis calgueu calgui calguin calguis calgut calgué calguérem calguéreu calgués calguéssem calguésseu calguéssim calguéssiu calguí calia calien calies cals calíem calíeu occ val v
harus

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
pemanas

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
kalender almanak

calendari gregorià n masc
kalender Gregorius

calendàric /ka.ɫenˈda.ɾik/ /kə.ɫənˈda.ɾik/ adj masc
agenda

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
panas
De temperatura elevada.

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
khalifah

calitja /kaˈɫi.d͡ʒa/ /kəˈɫi.d͡ʒə/ n fem
kabut asap

caliu /kaˈɫiw/ /kəˈɫiw/ n masc
bara
Barreja de brases, carbó i cendra que romanen quan s'apaga la flama d’un foc.

call /ˈkaʎ/ n masc
belulang
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
gang
Camí estret i llarg entre dues muntanyes.

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) call calla callada callades callam callant callar callara callaran callarem callaren callares callareu callaria callarien callaries callarà callaràs callaré callaríem callaríeu callassen callasses callassin callassis callat callats callau callava callaven callaves calle callem callen calles callessen callesses callessin callessis calleu calli callin callis callo callà callàrem callàreu callàs callàssem callàsseu callàssim callàssiu callàvem callàveu callés calléssem callésseu calléssim calléssiu callí occ sept val v
diam
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.
diam!
Mantenir un fet en silenci o secret.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calm calma calmada calmades calmam calmant calmar calmara calmaran calmarem calmaren calmares calmareu calmaria calmarien calmaries calmarà calmaràs calmaré calmaríem calmaríeu calmassen calmasses calmassin calmassis calmat calmats calmau calmava calmaven calmaves calme calmem calmen calmes calmessen calmesses calmessin calmessis calmeu calmi calmin calmis calmo calmà calmàrem calmàreu calmàs calmàssem calmàsseu calmàssim calmàssiu calmàvem calmàveu calmés calméssem calmésseu calméssim calméssiu calmí occ sept val v
menenangkan

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
panas
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
kalor
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calorós /ka.ɫoˈɾos/ /kə.ɫoˈɾos/ /kə.ɫuˈɾos/ adj masc
hangat

calquejar /kaɫ.keˈd͡ʒa/ /kaɫ.keˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.keˈʒa/ /kəɫ.kəˈd͡ʒa/ /kəɫ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calquege calquegem calquegen calqueges calquegessen calquegesses calquegessin calquegessis calquegeu calquegi calquegin calquegis calquegés calquegéssem calquegésseu calquegéssim calquegéssiu calquegí calqueig calqueja calquejada calquejades calquejam calquejant calquejar calquejaran calquejarem calquejaren calquejares calquejareu calquejaria calquejarien calquejaries calquejarà calquejaràs calquejaré calquejaríem calquejaríeu calquejassen calquejasses calquejassin calquejassis calquejat calquejats calquejau calquejava calquejaven calquejaves calquejo calquejà calquejàrem calquejàreu calquejàs calquejàssem calquejàsseu calquejàssim calquejàssiu calquejàvem calquejàveu occ sept v
hombreng
(mallorquí, menorquí) Discórrer amb afany a un fi.

calvari /kaɫˈva.ɾi/ /kaɫˈβa.ɾi/ /kəɫˈva.ɾi/ /kəɫˈβa.ɾi/ n masc
biak silang
Sèrie d’adversitats o penalitats.

calvície /kaɫˈvi.si.e/ /kaɫˈβi.si.e/ /kəɫˈvi.si.ə/ n fem
botak

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
cawan
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
kaliks
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
kaligrafi

calç /ˈkaɫs/ n fem
kapur

calçada /kaɫˈsa.ða/ n fem
jalur

calçar /kaɫˈsa/ /kaɫˈsaɾ/ /kəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calce calcem calcen calces calcessen calcesses calcessin calcessis calceu calci calcin calcis calcés calcéssem calcésseu calcéssim calcéssiu calcí calç calça calçada calçades calçam calçant calçar calçara calçaran calçarem calçaren calçares calçareu calçaria calçarien calçaries calçarà calçaràs calçaré calçaríem calçaríeu calçassen calçasses calçassin calçassis calçat calçats calçau calçava calçaven calçaves calço calçà calçàrem calçàreu calçàs calçàssem calçàsseu calçàssim calçàssiu calçàvem calçàveu occ sept val v
kena
Tenir una mida de sabata.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
alas kaki

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
cawat

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
adonan

cama /ˈka.ma/ n fem
kaki
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
bunglon

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
kamerad
Company amb qui es comparteixen afinitats.
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
dewan

cambrada /kamˈbɾa.ða/ /kəmˈbɾa.ðə/ n fem
asrama

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
pelayan
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
unta
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camina caminada caminades caminam caminant caminar caminara caminaran caminarem caminaren caminares caminareu caminaria caminarien caminaries caminarà caminaràs caminaré caminaríem caminaríeu caminassen caminasses caminassin caminassis caminat caminats caminau caminava caminaven caminaves camine caminem caminen camines caminessen caminesses caminessin caminessis camineu camini caminin caminis camino caminà caminàrem caminàreu caminàs caminàssem caminàsseu caminàssim caminàssiu caminàvem caminàveu caminés caminéssem caminésseu caminéssim caminéssiu caminí camín occ sept val v
jalan

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
kemeja
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
truk
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
ladang bidang
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
lapangan medan
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp de joc n masc
bidang
(esports de pilota) Superfície de l'àrea de competició d'un esport de pilota, amb unes mides fixades reglamentàriament i generalment delimitada per línies, dintre la qual es desenvolupa el joc.

camp interior n masc
berlian

campament n masc
kamp

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
lonceng

campanada /kam.paˈna.ða/ /kəm.pəˈna.ðə/ n fem
bacok

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
kampanye

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ adj masc
pedesaan

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
petani

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
kejuaraan

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
pemenang

campus /ˈkam.pus/ n masc
kampus

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camufl camufla camuflada camuflades camuflam camuflant camuflar camuflara camuflaran camuflarem camuflaren camuflares camuflareu camuflaria camuflarien camuflaries camuflarà camuflaràs camuflaré camuflaríem camuflaríeu camuflassen camuflasses camuflassin camuflassis camuflat camuflats camuflau camuflava camuflaven camuflaves camufle camuflem camuflen camufles camuflessen camuflesses camuflessin camuflessis camufleu camufli camuflin camuflis camuflo camuflà camuflàrem camuflàreu camuflàs camuflàssem camuflàsseu camuflàssim camuflàssiu camuflàvem camuflàveu camuflés camufléssem camuflésseu camufléssim camufléssiu camuflí occ sept val v
kamuflase

camí /kaˈmi/ n masc
jalan

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
orang kanada
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
orang kanada
Persona que habita o és originària del Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
kanal terusan
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
bajingan
Persona vil i reprovable.

canari n masc
burung
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
kanselir

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cancel cancel·la cancel·lada cancel·lades cancel·lam cancel·lant cancel·lar cancel·lara cancel·laran cancel·larem cancel·laren cancel·lares cancel·lareu cancel·laria cancel·larien cancel·laries cancel·larà cancel·laràs cancel·laré cancel·laríem cancel·laríeu cancel·lassen cancel·lasses cancel·lassin cancel·lassis cancel·lat cancel·lats cancel·lau cancel·lava cancel·laven cancel·laves cancel·le cancel·lem cancel·len cancel·les cancel·lessen cancel·lesses cancel·lessin cancel·lessis cancel·leu cancel·li cancel·lin cancel·lis cancel·lo cancel·là cancel·làrem cancel·làreu cancel·làs cancel·làssem cancel·làsseu cancel·làssim cancel·làssiu cancel·làvem cancel·làveu cancel·lés cancel·léssem cancel·lésseu cancel·léssim cancel·léssiu cancel·lí occ sept val v
batalkan
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
lilin

candi /ˈkan.di/ n masc
gula-gula

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
kandidat

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ bal candeix candeixen candeixes candeixi candeixin candeixis candeixo candesc candesqui candesquin candesquis candia candida candides candien candies candiguem candigueu candim candint candir candira candiran candirem candiren candires candireu candiria candirien candiries candirà candiràs candiré candiríem candiríeu candisc candisca candisquen candisques candissen candisses candissin candissis candit candits candiu candix candixen candixes candixo candí candíem candíeu candírem candíreu candís candíssem candísseu candíssim candíssiu n-occ occ sept val v
gula-gula
Adobar amb sucre fos o almívar.

canell /kaˈneʎ/ n masc
pergelangan tangan

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
kandelar

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
kanguru
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
pramusiwi
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
pipa

canonar /ka.noˈna/ /ka.noˈnaɾ/ /kə.noˈna/ /kə.nuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canon canona canonada canonades canonam canonant canonar canonara canonaran canonarem canonaren canonares canonareu canonaria canonarien canonaries canonarà canonaràs canonaré canonaríem canonaríeu canonassen canonasses canonassin canonassis canonat canonats canonau canonava canonaven canonaves canone canonem canonen canones canonessen canonesses canonessin canonessis canoneu canoni canonin canonis canono canonà canonàrem canonàreu canonàs canonàssem canonàsseu canonàssim canonàssiu canonàvem canonàveu canonés canonéssem canonésseu canonéssim canonéssiu canoní occ sept val v
kumparan
(transitiu, tèxtil) Carregar els canons de la llançadora amb el fil que es teixirà.

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
daging asap
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansalada fumada n fem
daging asap

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
kecapaian

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
lelah

cant /ˈkan/ /ˈkant/ n masc
kicau

cant gregorià n masc
kidung Gregorian

cantador /kan.taˈðo/ /kan.taˈðoɾ/ /kən.təˈðo/ adj masc
penyanyi

cantal /kanˈtaɫ/ /kənˈtaɫ/ n masc
kerikil

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
penyanyi

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
bernyanyi
Produir música amb la veu.

canterano /kan.teˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.nu/ n masc
sekretaris

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
kantin
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantor /kanˈto/ /kanˈtoɾ/ /kənˈto/ n masc
penyanyi
Persona que canta, especialment en un cor o com a solista.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
perubahan
Acció i efecte de canviar.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canvia canviada canviades canviam canviant canviar canviara canviaran canviarem canviaren canviares canviareu canviaria canviarien canviaries canviarà canviaràs canviaré canviaríem canviaríeu canviassen canviasses canviassin canviassis canviat canviats canviau canviava canviaven canviaves canvie canviem canvien canvies canviessen canviesses canviessin canviessis canvieu canvii canvio canvià canviàrem canviàreu canviàs canviàssem canviàsseu canviàssim canviàssiu canviàvem canviàveu canviés canviéssem canviésseu canviéssim canviéssiu canvií canviï canviïn canviïs occ sept val v
berubah
Modificar, fer diferent, variar.
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dóna.
(esports de pilota) Reemplaçar un titular per un suplent en el transcurs d'un partit o una partida d'un esport d'equip.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
penukar uang

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
pembuluh
Per semblança, tija del blat o d'altres cereals.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
kayu manis
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.
betis depan
Part anterior de la cama.

canyes /ˈka.ɲes/ /ˈka.ɲəs/ n fem
komidi putar
Torneig que la noblesa solia fer en ocasió d'algunes celebracions públiques, consistent en el llançament de canyes contra l'adversari.

canyís /kaˈɲis/ /kəˈɲis/ n masc
gelambir
Reixat de canyes o vímets.

cançó n fem
lagu tembang
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

cançó de bressol n fem
nina-bobok

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
kanibal
antropòfag

canícula /kaˈni.ku.ɫa/ /kəˈni.ku.ɫə/ n fem
gelombang panas

canó /kaˈno/ n masc
meriam
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
kekacauan

cap n masc
kepala
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap a preposition
hingga

cap de fava n masc
brengsek

cap de setmana n masc
akhir

cap-roig /ˌkabˈrɔt͡ʃ/ n masc
laba-laba

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
mantel
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
lampin
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitar /ka.pa.siˈta/ /ka.pa.siˈtaɾ/ /kə.pə.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capacit capacita capacitada capacitades capacitam capacitant capacitar capacitara capacitaran capacitarem capacitaren capacitares capacitareu capacitaria capacitarien capacitaries capacitarà capacitaràs capacitaré capacitaríem capacitaríeu capacitassen capacitasses capacitassin capacitassis capacitat capacitats capacitau capacitava capacitaven capacitaves capacite capacitem capaciten capacites capacitessen capacitesses capacitessin capacitessis capaciteu capaciti capacitin capacitis capacito capacità capacitàrem capacitàreu capacitàs capacitàssem capacitàsseu capacitàssim capacitàssiu capacitàvem capacitàveu capacités capacitéssem capacitésseu capacitéssim capacitéssiu capacití occ sept val v
gembleng

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
kapasitas
Contingut que cap en un espai concret.
kemampuan
Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

capalçar /ˌka.paɫˈsa/ /ˌka.paɫˈsaɾ/ /ˌka.pəɫˈsa/ /ˌka.βaɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capalce capalcem capalcen capalces capalcessen capalcesses capalcessin capalcessis capalceu capalci capalcin capalcis capalcés capalcéssem capalcésseu capalcéssim capalcéssiu capalcí capalç capalça capalçada capalçades capalçam capalçant capalçar capalçaran capalçarem capalçaren capalçares capalçareu capalçaria capalçarien capalçaries capalçarà capalçaràs capalçaré capalçaríem capalçaríeu capalçassen capalçasses capalçassin capalçassis capalçat capalçats capalçau capalçava capalçaven capalçaves capalço capalçà capalçàrem capalçàreu capalçàs capalçàssem capalçàsseu capalçàssim capalçàssiu capalçàvem capalçàveu occ sept v
daya angkat
Alçar d’un cap.

capatàs /ka.paˈtas/ /kə.pəˈtas/ n masc
mandor

capbaixar-se /ˌkab.bajˈʃar.se/ /ˌkab.bajˈʃaɾ.se/ /ˌkab.baˈʃaɾ.se/ /ˌkab.bə.ʃərˈsə/ /ˌkab.bəˈʃar.sə/ /ˌkab.bəˈʃaɾ.sə/ capbaixa capbaixada capbaixades capbaixant capbaixar capbaixaran capbaixarem capbaixaren capbaixares capbaixareu capbaixaria capbaixarien capbaixaries capbaixarà capbaixaràs capbaixaré capbaixaríem capbaixaríeu capbaixat capbaixats capbaixava capbaixaven capbaixaves capbaixem capbaixen capbaixes capbaixessen capbaixesses capbaixessin capbaixessis capbaixeu capbaixi capbaixin capbaixis capbaixo capbaixà capbaixàrem capbaixàreu capbaixàvem capbaixàveu capbaixés capbaixéssem capbaixésseu capbaixéssim capbaixéssiu capbaixí sept v
benang lungsin

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capbussa capbussada capbussades capbussam capbussant capbussar capbussara capbussaran capbussarem capbussaren capbussares capbussareu capbussaria capbussarien capbussaries capbussarà capbussaràs capbussaré capbussaríem capbussaríeu capbussassen capbussasses capbussassin capbussassis capbussat capbussats capbussau capbussava capbussaven capbussaves capbusse capbussem capbussen capbusses capbussessen capbussesses capbussessin capbussessis capbusseu capbussi capbussin capbussis capbusso capbussà capbussàrem capbussàreu capbussàs capbussàssem capbussàsseu capbussàssim capbussàssiu capbussàvem capbussàveu capbussés capbusséssem capbussésseu capbusséssim capbusséssiu capbussí capbús occ sept val v
meloncat ke dalam air
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capbussejar /kab.bu.seˈd͡ʒa/ /kab.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /kab.bu.seˈʒa/ /kəb.bu.səˈd͡ʒa/ /kəb.bu.səˈʒa/ capbussegem capbussegen capbusseges capbussegessen capbussegesses capbussegessin capbussegessis capbussegeu capbussegi capbussegin capbussegis capbussegés capbussegéssem capbussegésseu capbussegéssim capbussegéssiu capbussegí capbusseja capbussejada capbussejades capbussejant capbussejar capbussejaran capbussejarem capbussejaren capbussejares capbussejareu capbussejaria capbussejarien capbussejaries capbussejarà capbussejaràs capbussejaré capbussejaríem capbussejaríeu capbussejat capbussejats capbussejava capbussejaven capbussejaves capbussejo capbussejà capbussejàrem capbussejàreu capbussejàvem capbussejàveu sept v
meloncat ke dalam air

capcinejar /kap.si.neˈd͡ʒa/ /kap.si.neˈd͡ʒaɾ/ /kap.si.neˈʒa/ /kəp.si.nəˈd͡ʒa/ /kəp.si.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capcinege capcinegem capcinegen capcineges capcinegessen capcinegesses capcinegessin capcinegessis capcinegeu capcinegi capcinegin capcinegis capcinegés capcinegéssem capcinegésseu capcinegéssim capcinegéssiu capcinegí capcineig capcineja capcinejada capcinejades capcinejam capcinejant capcinejar capcinejara capcinejaran capcinejarem capcinejaren capcinejares capcinejareu capcinejaria capcinejarien capcinejaries capcinejarà capcinejaràs capcinejaré capcinejaríem capcinejaríeu capcinejassen capcinejasses capcinejassin capcinejassis capcinejat capcinejats capcinejau capcinejava capcinejaven capcinejaves capcinejo capcinejà capcinejàrem capcinejàreu capcinejàs capcinejàssem capcinejàsseu capcinejàssim capcinejàssiu capcinejàvem capcinejàveu occ sept val v
anggukan

capejar /ka.peˈd͡ʒa/ /ka.peˈd͡ʒaɾ/ /ka.peˈʒa/ /kə.pəˈd͡ʒa/ /kə.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capege capegem capegen capeges capegessen capegesses capegessin capegessis capegeu capegi capegin capegis capegés capegéssem capegésseu capegéssim capegéssiu capegí capeig capeja capejada capejades capejam capejant capejar capejara capejaran capejarem capejaren capejares capejareu capejaria capejarien capejaries capejarà capejaràs capejaré capejaríem capejaríeu capejassen capejasses capejassin capejassis capejat capejats capejau capejava capejaven capejaves capejo capejà capejàrem capejàreu capejàs capejàssem capejàsseu capejàssim capejàssiu capejàvem capejàveu occ sept val v
bebatuan
Moure el cap diverses vegades de dalt a baix.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
kapel

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
pendeta
Sacerdot titular d'una capellania.

capgirar /ˌkab.d͡ʒiˈɾa/ /ˌkab.d͡ʒiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capgir capgira capgirada capgirades capgiram capgirant capgirar capgirara capgiraran capgirarem capgiraren capgirares capgirareu capgiraria capgirarien capgiraries capgirarà capgiraràs capgiraré capgiraríem capgiraríeu capgirassen capgirasses capgirassin capgirassis capgirat capgirats capgirau capgirava capgiraven capgiraves capgire capgirem capgiren capgires capgiressen capgiresses capgiressin capgiressis capgireu capgiri capgirin capgiris capgiro capgirà capgiràrem capgiràreu capgiràs capgiràssem capgiràsseu capgiràssim capgiràssiu capgiràvem capgiràveu capgirés capgiréssem capgirésseu capgiréssim capgiréssiu capgirí occ sept val v
menjatuhkan
Voltar un objecte en sentit vertical, posant el que estava a dalt a la part de baix.

capgirellar /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎa/ /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎaɾ/ /ˌkab.ʒi.ɾəˈʎa/ capgirella capgirellada capgirellades capgirellant capgirellar capgirellaran capgirellarem capgirellaren capgirellares capgirellareu capgirellaria capgirellarien capgirellaries capgirellarà capgirellaràs capgirellaré capgirellaríem capgirellaríeu capgirellat capgirellats capgirellava capgirellaven capgirellaves capgirelle capgirellem capgirellen capgirelles capgirellessen capgirellesses capgirellessin capgirellessis capgirelleu capgirelli capgirellin capgirellis capgirello capgirellà capgirellàrem capgirellàreu capgirellàvem capgirellàveu capgirellés capgirelléssem capgirellésseu capgirelléssim capgirelléssiu capgirellí occ sept v
melinting

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
berudu
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
babi air

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
kapiler
(anatomia) vas capil·lar

capissar /ka.piˈsa/ /ka.piˈsaɾ/ /kə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. capissa capissada capissades capissant capissar capissara capissaran capissarem capissaren capissares capissareu capissaria capissarien capissaries capissarà capissaràs capissaré capissaríem capissaríeu capissassen capissasses capissat capissats capissava capissaven capissaves capisse capissem capissen capisses capissessen capissesses capissessin capissessis capisseu capissi capissin capissis capisso capissà capissàrem capissàreu capissàssem capissàsseu capissàvem capissàveu capissés capisséssem capissésseu capisséssim capisséssiu capissí occ val val (1) v
apal
(intransitiu) Saber comprendre, pensar-hi, veure-ho.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
ibu kota
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capital humà n masc
modal insani

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
kapitalisme

capitanejar /ka.pi.ta.neˈd͡ʒa/ /ka.pi.ta.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.pi.ta.neˈʒa/ /kə.pi.tə.nəˈd͡ʒa/ /kə.pi.tə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capitanege capitanegem capitanegen capitaneges capitanegessen capitanegesses capitanegessin capitanegessis capitanegeu capitanegi capitanegin capitanegis capitanegés capitanegéssem capitanegésseu capitanegéssim capitanegéssiu capitanegí capitaneig capitaneja capitanejada capitanejades capitanejam capitanejant capitanejar capitanejara capitanejaran capitanejarem capitanejaren capitanejares capitanejareu capitanejaria capitanejarien capitanejaries capitanejarà capitanejaràs capitanejaré capitanejaríem capitanejaríeu capitanejassen capitanejasses capitanejassin capitanejassis capitanejat capitanejats capitanejau capitanejava capitanejaven capitanejaves capitanejo capitanejà capitanejàrem capitanejàreu capitanejàs capitanejàssem capitanejàsseu capitanejàssim capitanejàssiu capitanejàvem capitanejàveu occ sept val v
kapten

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
kapital

capità /ka.piˈta/ n masc
nakhoda

capolar /ka.poˈɫa/ /ka.poˈɫaɾ/ /kə.poˈɫa/ /kə.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capol capola capolada capolades capolam capolant capolar capolara capolaran capolarem capolaren capolares capolareu capolaria capolarien capolaries capolarà capolaràs capolaré capolaríem capolaríeu capolassen capolasses capolassin capolassis capolat capolats capolau capolava capolaven capolaves capole capolem capolen capoles capolessen capolesses capolessin capolessis capoleu capoli capolin capolis capolo capolà capolàrem capolàreu capolàs capolàssem capolàsseu capolàssim capolàssiu capolàvem capolàveu capolés capoléssem capolésseu capoléssim capoléssiu capolí occ sept val v
daging cincang

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
tombol
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
kopral

capotejar /ka.po.teˈd͡ʒa/ /ka.po.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.po.teˈʒa/ /kə.po.təˈd͡ʒa/ /kə.pu.təˈʒa/ capotegem capotegen capoteges capotegessen capotegesses capotegessin capotegessis capotegeu capotegi capotegin capotegis capotegés capotegéssem capotegésseu capotegéssim capotegéssiu capotegí capoteja capotejada capotejades capotejant capotejar capotejaran capotejarem capotejaren capotejares capotejareu capotejaria capotejarien capotejaries capotejarà capotejaràs capotejaré capotejaríem capotejaríeu capotejat capotejats capotejava capotejaven capotejaves capotejo capotejà capotejàrem capotejàreu capotejàvem capotejàveu v
guncang

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ n neut
Capricornus

capsa /ˈkap.sa/ n fem
kotak

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
pengemis

captar /kapˈta/ /kapˈtaɾ/ /kəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capt capta captada captades captam captant captar captara captaran captarem captaren captares captareu captaria captarien captaries captarà captaràs captaré captaríem captaríeu captassen captasses captassin captassis captat captats captau captava captaven captaves capte captem capten captes captessen captesses captessin captessis capteu capti captin captis capto captà captàrem captàreu captàs captàssem captàsseu captàssim captàssiu captàvem captàveu captés captéssem captésseu captéssim captéssiu captí occ sept val v
sergap

capterrera /kap.teˈre.ɾa/ /kəp.təˈre.ɾə/ n fem
penobatan

capterrerar /kap.te.reˈɾa/ /kap.te.reˈɾaɾ/ /kəp.tə.rəˈɾa/ capterrera capterrerada capterrerades capterrerant capterrerar capterreraran capterrerarem capterreraren capterrerares capterrerareu capterreraria capterrerarien capterreraries capterrerarà capterreraràs capterreraré capterreraríem capterreraríeu capterrerat capterrerats capterrerava capterreraven capterreraves capterrere capterrerem capterreren capterreres capterreressen capterreresses capterrereu capterrero capterrerà capterreràrem capterreràreu capterreràvem capterreràveu capterrerés capterreréssem capterrerésseu capterrerí occ v
menobatkan

captrencar /ˌkap.tɾeŋˈka/ /ˌkap.tɾeŋˈkaɾ/ /ˌkap.tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. captrenca captrencada captrencades captrencant captrencar captrencara captrencaran captrencarem captrencaren captrencares captrencareu captrencaria captrencarien captrencaries captrencarà captrencaràs captrencaré captrencaríem captrencaríeu captrencassen captrencasses captrencat captrencats captrencava captrencaven captrencaves captrenco captrencà captrencàrem captrencàreu captrencàssem captrencàsseu captrencàvem captrencàveu captrenque captrenquem captrenquen captrenques captrenquessen captrenquesses captrenquessin captrenquessis captrenqueu captrenqui captrenquin captrenquis captrenqués captrenquéssem captrenquésseu captrenquéssim captrenquéssiu captrenquí occ sept val val (1) v
menyakiti

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
cappuccino

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
senjakala
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
apel
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ n fem
mahkota
Conjunt de les branques d'un arbre.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
hulu
Part del llit on es posa el cap.
(informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
bab
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
belenggu
(nàutica) Cap gruixut o cadena que subjecta l’àncora a l’amura del vaixell.
tudung
Tapa de la carrosseria que cobreix el motor d’un automòbil.

caqui n masc
kesemek
(botànica) Fruita del caquier
kaki
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
mahal
De preu elevat.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
muka
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
labu
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

carabassejar /ka.ɾa.ba.seˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾa.βa.seˈd͡ʒa/ /ka.ɾa.βa.seˈʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈd͡ʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈʒa/ /kə.ɾə.βə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carabassegem carabassegen carabasseges carabassegessen carabassegesses carabassegessin carabassegessis carabassegeu carabassegi carabassegin carabassegis carabassegés carabassegéssem carabassegésseu carabassegéssim carabassegéssiu carabassegí carabasseig carabasseja carabassejada carabassejades carabassejam carabassejant carabassejar carabassejaran carabassejarem carabassejaren carabassejares carabassejareu carabassejaria carabassejarien carabassejaries carabassejarà carabassejaràs carabassejaré carabassejaríem carabassejaríeu carabassejassen carabassejasses carabassejassin carabassejassis carabassejat carabassejats carabassejau carabassejava carabassejaven carabassejaves carabassejo carabassejà carabassejàrem carabassejàreu carabassejàs carabassejàssem carabassejàsseu carabassejàssim carabassejàssiu carabassejàvem carabassejàveu sept v
gagal
(transitiu, col·loquial) Donar carabassa, suspendre a algú en un examen.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) caracteritz caracteritza caracteritzada caracteritzades caracteritzam caracteritzant caracteritzar caracteritzara caracteritzaran caracteritzarem caracteritzaren caracteritzares caracteritzareu caracteritzaria caracteritzarien caracteritzaries caracteritzarà caracteritzaràs caracteritzaré caracteritzaríem caracteritzaríeu caracteritzassen caracteritzasses caracteritzassin caracteritzassis caracteritzat caracteritzats caracteritzau caracteritzava caracteritzaven caracteritzaves caracteritze caracteritzem caracteritzen caracteritzes caracteritzessen caracteritzesses caracteritzessin caracteritzessis caracteritzeu caracteritzi caracteritzin caracteritzis caracteritzo caracteritzà caracteritzàrem caracteritzàreu caracteritzàs caracteritzàssem caracteritzàsseu caracteritzàssim caracteritzàssiu caracteritzàvem caracteritzàveu caracteritzés caracteritzéssem caracteritzésseu caracteritzéssim caracteritzéssiu caracteritzí occ sept val v
menyifatkan

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
karakteristik

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
fitur
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
bekicot
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
mur
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caragolar /ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /kə.ɾə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caragol caragola caragolada caragolades caragolam caragolant caragolar caragolara caragolaran caragolarem caragolaren caragolares caragolareu caragolaria caragolarien caragolaries caragolarà caragolaràs caragolaré caragolaríem caragolaríeu caragolassen caragolasses caragolassin caragolassis caragolat caragolats caragolau caragolava caragolaven caragolaves caragole caragolem caragolen caragoles caragolessen caragolesses caragolessin caragolessis caragoleu caragoli caragolin caragolis caragolo caragolà caragolàrem caragolàreu caragolàs caragolàssem caragolàsseu caragolàssim caragolàssiu caragolàvem caragolàveu caragolés caragoléssem caragolésseu caragoléssim caragoléssiu caragolí occ sept val v
sipir

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ Interjection
persetan
(vulgarisme) Expressió de sorpresa per l’estranyesa, l’admiració o l’enuig.

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ n masc
bajingan
(vulgarisme) penis

carambola /ka.ɾamˈbɔ.ɫa/ /kə.ɾəmˈbɔ.ɫə/ n fem
kecelakaan karambol
(billar) Jugada del billar de caramboles consistent a fer que la bola d'atac toqui les altres dues boles.
(pilota basca) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota contra el frontis de manera que a continuació toqui la paret esquerra i s'obri cap a l'ample.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
karamel
Pasta de sucre cremat.
permen
Dolç fet amb pasta de sucre i essències.

caramullar /ka.ɾa.muˈʎa/ /ka.ɾa.muˈʎaɾ/ /kə.ɾə.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caramull caramulla caramullada caramullades caramullam caramullant caramullar caramullara caramullaran caramullarem caramullaren caramullares caramullareu caramullaria caramullarien caramullaries caramullarà caramullaràs caramullaré caramullaríem caramullaríeu caramullassen caramullasses caramullassin caramullassis caramullat caramullats caramullau caramullava caramullaven caramullaves caramulle caramullem caramullen caramulles caramullessen caramullesses caramullessin caramullessis caramulleu caramulli caramullin caramullis caramullo caramullà caramullàrem caramullàreu caramullàs caramullàssem caramullàsseu caramullàssim caramullàssiu caramullàvem caramullàveu caramullés caramulléssem caramullésseu caramulléssim caramulléssiu caramullí occ sept val v
menimbun
Omplir un recipient per sobre de les vores.
berjubel
Amuntegar diverses coses en un munt desordenat.

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
karavansari

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
karavel

carbonatar /kar.βo.naˈta/ /kaɾ.bo.naˈtaɾ/ /kaɾ.βo.naˈta/ /kər.bu.nəˈta/ /kəɾ.bo.nəˈta/ alg ant bal carbonat carbonata carbonatada carbonatades carbonataia carbonataien carbonataies carbonatam carbonatant carbonatar carbonatara carbonataran carbonatarem carbonataren carbonatares carbonatareu carbonataria carbonatarien carbonataries carbonatariva carbonatariven carbonatarives carbonatarà carbonataràs carbonataré carbonataríem carbonataríeu carbonatarívem carbonataríveu carbonatassen carbonatasses carbonatassin carbonatassis carbonatat carbonatats carbonatau carbonatava carbonataven carbonataves carbonatavi carbonatavo carbonate carbonateguem carbonateguessa carbonateguessen carbonateguesses carbonategueu carbonategués carbonateguéssom carbonateguéssou carbonatem carbonaten carbonates carbonatessa carbonatessen carbonatesses carbonatessi carbonatessin carbonatessis carbonateu carbonati carbonatin carbonatis carbonato carbonatos carbonats carbonatà carbonatàiem carbonatàieu carbonatàrem carbonatàreu carbonatàs carbonatàssem carbonatàsseu carbonatàssim carbonatàssiu carbonatàvem carbonatàvets carbonatàveu carbonatàvom carbonatés carbonatéssem carbonatésseu carbonatéssim carbonatéssiu carbonatí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
karbonat

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
karbon zat arang

carbonitzar /kar.βo.niˈd͡za/ /kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /kaɾ.βo.niˈza/ /kər.bu.niˈd͡za/ /kəɾ.bo.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbonitz carbonitza carbonitzada carbonitzades carbonitzam carbonitzant carbonitzar carbonitzara carbonitzaran carbonitzarem carbonitzaren carbonitzares carbonitzareu carbonitzaria carbonitzarien carbonitzaries carbonitzarà carbonitzaràs carbonitzaré carbonitzaríem carbonitzaríeu carbonitzassen carbonitzasses carbonitzassin carbonitzassis carbonitzat carbonitzats carbonitzau carbonitzava carbonitzaven carbonitzaves carbonitze carbonitzem carbonitzen carbonitzes carbonitzessen carbonitzesses carbonitzessin carbonitzessis carbonitzeu carbonitzi carbonitzin carbonitzis carbonitzo carbonitzà carbonitzàrem carbonitzàreu carbonitzàs carbonitzàssem carbonitzàsseu carbonitzàssim carbonitzàssiu carbonitzàvem carbonitzàveu carbonitzés carbonitzéssem carbonitzésseu carbonitzéssim carbonitzéssiu carbonitzí occ sept val v
mengarang

carbó /kaɾˈbo/ n masc
batu bara kol
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
tarkas

carcinogen /kar.siˈnɔ.ʒen/ /kaɾ.siˈnɔ.d͡ʒen/ /kər.siˈnɔ.ʒən/ n masc
karsinogen

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
karsinoma

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
entot
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
kardinal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
Kardinal

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
kardiologi

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
kardiovaskular

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ n fem
karikatur

caricaturar /ka.ɾi.ka.tuˈɾa/ /ka.ɾi.ka.tuˈɾaɾ/ /kə.ɾi.kə.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caricatur caricatura caricaturada caricaturades caricaturam caricaturant caricaturar caricaturara caricaturaran caricaturarem caricaturaren caricaturares caricaturareu caricaturaria caricaturarien caricaturaries caricaturarà caricaturaràs caricaturaré caricaturaríem caricaturaríeu caricaturassen caricaturasses caricaturassin caricaturassis caricaturat caricaturats caricaturau caricaturava caricaturaven caricaturaves caricature caricaturem caricaturen caricatures caricaturessen caricaturesses caricaturessin caricaturessis caricatureu caricaturi caricaturin caricaturis caricaturo caricaturà caricaturàrem caricaturàreu caricaturàs caricaturàssem caricaturàsseu caricaturàssim caricaturàssiu caricaturàvem caricaturàveu caricaturés caricaturéssem caricaturésseu caricaturéssim caricaturéssiu caricaturí occ sept val v
karikatur

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
carillon
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carinar /ka.ɾiˈna/ /ka.ɾiˈnaɾ/ /kə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. carina carinada carinades carinant carinar carinara carinaran carinarem carinaren carinares carinareu carinaria carinarien carinaries carinarà carinaràs carinaré carinaríem carinaríeu carinassen carinasses carinat carinats carinava carinaven carinaves carine carinem carinen carines carinessen carinesses carinessin carinessis carineu carini carinin carinis carino carinà carinàrem carinàreu carinàssem carinàsseu carinàvem carinàveu carinés carinéssem carinésseu carinéssim carinéssiu cariní occ sept val val (1) v
lolong

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
karisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
amal

carmanyola /kar.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫɔ/ /kər.məˈɲɔ.ɫə/ n fem
ompreng
Recipient tapat per a portar aliments preparats per a menjar.

carmenar /kar.meˈna/ /kaɾ.meˈna/ /kaɾ.meˈnaɾ/ /kər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) carmena carmenada carmenades carmenam carmenant carmenar carmenaran carmenarem carmenaren carmenares carmenareu carmenaria carmenarien carmenaries carmenarà carmenaràs carmenaré carmenaríem carmenaríeu carmenassen carmenasses carmenassin carmenassis carmenat carmenats carmenau carmenava carmenaven carmenaves carmenem carmenen carmenes carmenessen carmenesses carmenessin carmenessis carmeneu carmeni carmenin carmenis carmeno carmenà carmenàrem carmenàreu carmenàs carmenàssem carmenàsseu carmenàssim carmenàssiu carmenàvem carmenàveu carmenés carmenéssem carmenésseu carmenéssim carmenéssiu carmení carmèn sept v
kartu

carmí /kərˈmi/ n masc
merah padam

carn n fem
daging

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
karnaval

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
jagal
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carota /kaˈɾɔ.ta/ /kaˈɾɔ.tɔ/ /kəˈɾɔ.tə/ n fem
kedok
Màscara que representa una cara grotesca.

carp /ˈkarp/ n masc
ikan mas

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
ikan mas
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
folder
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
pengecas
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.
dewan
Dispositiu d’una arma de foc on hi ha els projectils a introduir en la recambra.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) carreg carrega carregada carregades carregam carregant carregar carregara carregaran carregarem carregaren carregares carregareu carregaria carregarien carregaries carregarà carregaràs carregaré carregaríem carregaríeu carregassen carregasses carregassin carregassis carregat carregats carregau carregava carregaven carregaves carrego carregue carreguem carreguen carregues carreguessen carreguesses carreguessin carreguessis carregueu carregui carreguin carreguis carregués carreguéssem carreguésseu carreguéssim carreguéssiu carreguí carregà carregàrem carregàreu carregàs carregàssem carregàsseu carregàssim carregàssiu carregàvem carregàveu occ sept val v
tuduhan
(esports de pilota) Escometre un adversari recolzant-hi el cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.
(rugbi) Intentar interceptar un xut de l'equip adversari.

carrell /kaˈreʎ/ /kəˈreʎ/ n masc
bundel
Conjunt de fruits agrupats per un fil o posades en filera.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
jalan jalan raya
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
karier
Trajectòria professional o pública.
jenjang
Esquinç o defecte en un teixit amb punts escapats o mal passats.

carrera professional n fem
karier

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
jalan
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
gerobak tangan

carrincló /ka.riŋˈkɫo/ /kə.riŋˈkɫo/ adj masc
murahan
Sense distinció, ridícul per excessiva sensibleria.

carrisqueig /ka.risˈket͡ʃ/ /kə.risˈkət͡ʃ/ /kə.risˈkɛt͡ʃ/ n masc
derit

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
kereta
Vehicle tirat per animals i que corre sobre rodes destinat a transportar objectes o persones.

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
surat
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
kartu
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
pengantar surat

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
dompet
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

carterista /kaɾ.teˈɾis.ta/ /kaɾ.teˈɾis.te/ /kər.təˈɾis.tə/ n neut
ayaran

cartipàs /kaɾ.tiˈpas/ /kər.tiˈpas/ n masc
buku
Quadern de paper que serveix per anotar algunes coses i escriure allò que dicten els mestres de les universitats.

cartografiar /kar.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /kər.tu.ɣɾə.fiˈa/ /kəɾ.to.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cartografia cartografiada cartografiades cartografiam cartografiant cartografiar cartografiara cartografiaran cartografiarem cartografiaren cartografiares cartografiareu cartografiaria cartografiarien cartografiaries cartografiarà cartografiaràs cartografiaré cartografiaríem cartografiaríeu cartografiassen cartografiasses cartografiassin cartografiassis cartografiat cartografiats cartografiau cartografiava cartografiaven cartografiaves cartografie cartografiem cartografien cartografies cartografiessen cartografiesses cartografiessin cartografiessis cartografieu cartografii cartografio cartografià cartografiàrem cartografiàreu cartografiàs cartografiàssem cartografiàsseu cartografiàssim cartografiàssiu cartografiàvem cartografiàveu cartografiés cartografiéssem cartografiésseu cartografiéssim cartografiéssiu cartografií cartografiï cartografiïn cartografiïs occ sept val v
atlas

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
katrij
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
rawan tulang rawan

cartílag tiroide n masc
kelenjar tiroid

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
karton

carxot /kaɾˈt͡ʃɔt/ /kərˈʃɔt/ n masc
golok
(pilota valenciana) Cop potent executat estirant el braç en el moment just de l'impacte, amb els peus a terra i el cos inclinat cap al costat de la pilota, que s'utilitza per a bots poc elevats o per a pilotes en trajectòria descendent.

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
watak
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caràngid irisat n masc
bianglala

carícia /kaˈɾi.si.a/ /kəˈɾi.si.ə/ n fem
elus

cas n masc
gerak jatuh
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.

casa /ˈka.za/ n fem
rumah
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casal /kaˈzaɫ/ /kəˈzaɫ/ n masc
kandang

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
pernikahan
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas casa casada casades casam casant casar casara casaran casarem casaren casares casareu casaria casarien casaries casarà casaràs casaré casaríem casaríeu casassen casasses casassin casassis casat casats casau casava casaven casaves case casem casen cases casessen casesses casessin casessis caseu casi casin casis caso casà casàrem casàreu casàs casàssem casàsseu casàssim casàssiu casàvem casàveu casés caséssem casésseu caséssim caséssiu casí occ sept val v
mengawinkan
Contraure matrimoni.
korek api
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.
mengabulkan
Una cosa, fer joc amb altres, tenir correspondència.

casc /ˈkask/ n masc
helm
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascar /kasˈka/ /kasˈkaɾ/ /kəsˈka/ /kəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) casc casca cascada cascades cascam cascant cascar cascara cascaran cascarem cascaren cascares cascareu cascaria cascarien cascaries cascarà cascaràs cascaré cascaríem cascaríeu cascassen cascasses cascassin cascassis cascat cascats cascau cascava cascaven cascaves casco cascà cascàrem cascàreu cascàs cascàssem cascàsseu cascàssim cascàssiu cascàvem cascàveu casque casquem casquen casques casquessen casquesses casquessin casquessis casqueu casqui casquin casquis casqués casquéssem casquésseu casquéssim casquéssiu casquí occ sept val v
berdenyut
Copejar, masegar.
punya
(pronominal, col·loquial) prendre (menjar o beure)

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
genta

casolà /ka.zoˈɫa/ /kə.zoˈɫa/ /kə.zuˈɫa/ adj masc
babu
Propi de la casa, fet allà o seguint les seves normes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
ketombe

cassa /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
panci

cassoleta /ka.soˈɫe.ta/ /kə.soˈɫə.tə/ /kə.suˈɫɛ.tə/ n fem
beker

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
gayung
Culler. Instrument per a servir aliment d'una olla a un plat.
panci
Pot amb mànec que es posa al foc per a escalfar líquids.

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
kasta

castanya n fem
berangan
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.
kena
Cop donat al cap amb la mà o cop fort en general.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
kesucian

castell /kasˈteʎ/ n masc
kastil
Fortificació defensiva.

castellà adj masc
Bahasa Spanyol
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
Bahasa Spanyol
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ alg bal castig castiga castigada castigades castigam castigant castigar castigara castigaran castigarem castigaren castigares castigareu castigaria castigarien castigaries castigarà castigaràs castigaré castigaríem castigaríeu castigassen castigasses castigassin castigassis castigat castigats castigau castigava castigaven castigaves castigo castigue castiguem castiguen castigues castiguessen castiguesses castiguessin castiguessis castigueu castigui castiguin castiguis castigués castiguéssem castiguésseu castiguéssim castiguéssiu castiguí castigà castigàrem castigàreu castigàs castigàssem castigàsseu castigàssim castigàssiu castigàvem castigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
menghukum
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
berang-berang
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) castr castra castrada castrades castram castrant castrar castrara castraran castrarem castraren castrares castrareu castraria castrarien castraries castrarà castraràs castraré castraríem castraríeu castrassen castrasses castrassin castrassis castrat castrats castrau castrava castraven castraves castre castrem castren castres castressen castresses castressin castressis castreu castri castrin castris castro castrà castràrem castràreu castràs castràssem castràsseu castràssim castràssiu castràvem castràveu castrés castréssem castrésseu castréssim castréssiu castrí occ sept val v
mengebiri
Extirpar els òrgans reproductors.

casualment /ka.zuˌaɫˈmen/ /ka.zuˌaɫˈment/ /kə.zuˌaɫˈmen/ /kə.zuˌaɫˈment/ adv
secara kebetulan

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ n fem
katakomba
Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

catalogar /ka.ta.ɫoˈɣa/ /ka.ta.ɫoˈɣaɾ/ /kə.tə.ɫoˈɣa/ /kə.tə.ɫuˈɣa/ alg bal catalog cataloga catalogada catalogades catalogam catalogant catalogar catalogara catalogaran catalogarem catalogaren catalogares catalogareu catalogaria catalogarien catalogaries catalogarà catalogaràs catalogaré catalogaríem catalogaríeu catalogassen catalogasses catalogassin catalogassis catalogat catalogats catalogau catalogava catalogaven catalogaves catalogo catalogue cataloguem cataloguen catalogues cataloguessen cataloguesses cataloguessin cataloguessis catalogueu catalogui cataloguin cataloguis catalogués cataloguéssem cataloguésseu cataloguéssim cataloguéssiu cataloguí catalogà catalogàrem catalogàreu catalogàs catalogàssem catalogàsseu catalogàssim catalogàssiu catalogàvem catalogàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
katalog

català adj masc
bahasa Katalan katalan
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
katalan bahasa Katalan
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
katekolamin

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
katedral

categoria lèxica n fem
kelas kata

catifa /kaˈti.fa/ n fem
karpet

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
kation

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
empat belas

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
ikan paus sperma

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
katalisis

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
bencana
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catúfol /kaˈtu.foɫ/ /kəˈtu.foɫ/ /kəˈtu.fuɫ/ n masc
mangkuk

cau /ˈkaw/ n masc
liang
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
jatuh gugur
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

causa /ˈkaw.za/ n fem
penyebab
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) causa causada causades causam causant causar causara causaran causarem causaren causares causareu causaria causarien causaries causarà causaràs causaré causaríem causaríeu causassen causasses causassin causassis causat causats causau causava causaven causaves cause causem causen causes causessen causesses causessin causessis causeu causi causin causis causo causà causàrem causàreu causàs causàssem causàsseu causàssim causàssiu causàvem causàveu causés causéssem causésseu causéssim causéssiu causí caús occ sept val v
menyebabkan

cavalcadura /ka.vaɫ.kaˈðu.ɾa/ /ka.βaɫ.kaˈðu.ɾa/ /kə.vəɫ.kəˈðu.ɾə/ /kə.βəɫ.kəˈðu.ɾə/ n fem
tunggangan

cavalcar /ka.vaɫˈkaɾ/ /ka.βaɫˈka/ /ka.βaɫˈkaɾ/ /kə.vəɫˈka/ /kə.βəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cavalc cavalca cavalcada cavalcades cavalcam cavalcant cavalcar cavalcara cavalcaran cavalcarem cavalcaren cavalcares cavalcareu cavalcaria cavalcarien cavalcaries cavalcarà cavalcaràs cavalcaré cavalcaríem cavalcaríeu cavalcassen cavalcasses cavalcassin cavalcassis cavalcat cavalcats cavalcau cavalcava cavalcaven cavalcaves cavalco cavalcà cavalcàrem cavalcàreu cavalcàs cavalcàssem cavalcàsseu cavalcàssim cavalcàssiu cavalcàvem cavalcàveu cavalque cavalquem cavalquen cavalques cavalquessen cavalquesses cavalquessin cavalquessis cavalqueu cavalqui cavalquin cavalquis cavalqués cavalquéssem cavalquésseu cavalquéssim cavalquéssiu cavalquí occ sept val v
menaiki

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
kuda
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
kuda laut

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
ksatria
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
kavaleri
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallet /ka.vaˈʎet/ /ka.βaˈʎet/ /kə.vəˈʎət/ /kə.vəˈʎɛt/ /kə.βəˈʎɛt/ n masc
garu
(billar) Instrument utilitzat per a guiar el final de la fletxa del tac quan la bola que es vol colpejar queda massa lluny perquè el jugador faci el pont.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
komidi putar
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
gali

cavil·lar /ka.viɫˈɫaɾ/ /ka.βiɫˈɫa/ /ka.βiˈɫa/ /kə.viɫˈɫa/ /kə.βiɫˈɫa/ /kə.βiˈɫa/ alg ant bal cavil cavil·la cavil·lada cavil·lades cavil·laia cavil·laien cavil·laies cavil·lam cavil·lant cavil·lar cavil·lara cavil·laran cavil·larem cavil·laren cavil·lares cavil·lareu cavil·laria cavil·larien cavil·laries cavil·lariva cavil·lariven cavil·larives cavil·larà cavil·laràs cavil·laré cavil·laríem cavil·laríeu cavil·larívem cavil·laríveu cavil·lassen cavil·lasses cavil·lassin cavil·lassis cavil·lat cavil·lats cavil·lau cavil·lava cavil·laven cavil·laves cavil·lavi cavil·lavo cavil·le cavil·leguem cavil·leguessa cavil·leguessen cavil·leguesses cavil·legueu cavil·legués cavil·leguéssom cavil·leguéssou cavil·lem cavil·len cavil·les cavil·lessa cavil·lessen cavil·lesses cavil·lessi cavil·lessin cavil·lessis cavil·leu cavil·li cavil·lin cavil·lis cavil·lo cavil·los cavil·là cavil·làiem cavil·làieu cavil·làrem cavil·làreu cavil·làs cavil·làssem cavil·làsseu cavil·làssim cavil·làssiu cavil·làvem cavil·làvets cavil·làveu cavil·làvom cavil·lés cavil·léssem cavil·lésseu cavil·léssim cavil·léssiu cavil·lí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berpikir

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
rongga
Espai buid a dins d'un sòlid.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
perburuan
Acció de caçar.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n masc
pesawat tempur
Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
pemburu

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
buru

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
bawang

cebuà /se.buˈa/ /sə.βuˈa/ n masc
bahasa Cebuano
Llengua de la família austronèsica del grup visaia parlada a Cebu (Filipines) i illes adjacents.

cec cega adj
buta
Que no hi veu.

cefalea /se.faˈle.a/ /sə.fəˈle.ə/ n fem
sakit kepala

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
sakit kepala

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ceg cega cegada cegades cegam cegant cegar cegara cegaran cegarem cegaren cegares cegareu cegaria cegarien cegaries cegarà cegaràs cegaré cegaríem cegaríeu cegassen cegasses cegassin cegassis cegat cegats cegau cegava cegaven cegaves cego cegue ceguem ceguen cegues ceguessen ceguesses ceguessin ceguessis cegueu cegui ceguin ceguis cegués ceguéssem ceguésseu ceguéssim ceguéssiu ceguí cegà cegàrem cegàreu cegàs cegàssem cegàsseu cegàssim cegàssiu cegàvem cegàveu occ sept val v
buta

cel n masc
langit angkasa
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celada n fem
helm
Casc que cobreix cap i nuca però no la cara.
penyergapan
Emboscada, trampa, engany.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
perayaan

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) celebr celebra celebrada celebrades celebram celebrant celebrar celebrara celebraran celebrarem celebraren celebrares celebrareu celebraria celebrarien celebraries celebrarà celebraràs celebraré celebraríem celebraríeu celebrassen celebrasses celebrassin celebrassis celebrat celebrats celebrau celebrava celebraven celebraves celebre celebrem celebren celebres celebressen celebresses celebressin celebressis celebreu celebri celebrin celebris celebro celebrà celebràrem celebràreu celebràs celebràssem celebràsseu celebràssim celebràssiu celebràvem celebràveu celebrés celebréssem celebrésseu celebréssim celebréssiu celebrí occ sept val v
merayakan
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
ketenaran

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
alis
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celobert /ˌsɛ.ɫoˈbɛɾt/ /ˌsɛ.ɫuˈbɛrt/ /ˌsɛ.ɫuˈβɛrt/ n masc
halaman

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
sel

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
kertas kaca

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
selular

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
selulosa

celístia /seˈɫis.ti.a/ /səˈɫis.ti.ə/ n fem
sinar bintang

cement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
semen

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
pusara

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
abu

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
asbak

cens /ˈsens/ /ˈsens/ /ˈsɛns/ n masc
sensus

censar /senˈsa/ /senˈsaɾ/ /sənˈsa/ alg ant bal cens censa censada censades censaia censaien censaies censam censant censar censara censaran censarem censaren censares censareu censaria censarien censaries censariva censariven censarives censarà censaràs censaré censaríem censaríeu censarívem censaríveu censassen censasses censassin censassis censat censats censau censava censaven censaves censavi censavo cense censeguem censeguessa censeguessen censeguesses censegueu censegués censeguéssom censeguéssou censem censen censes censessa censessen censesses censessi censessin censessis censeu censi censin censis censo censos censs censà censàiem censàieu censàrem censàreu censàs censàssem censàsseu censàssim censàssiu censàvem censàvets censàveu censàvom censés censéssem censésseu censéssim censéssiu censí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
daftar

censura /senˈsu.ɾa/ /sənˈsu.ɾə/ n fem
penyensoran

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) censur censura censurada censurades censuram censurant censurar censurara censuraran censurarem censuraren censurares censurareu censuraria censurarien censuraries censurarà censuraràs censuraré censuraríem censuraríeu censurassen censurasses censurassin censurassis censurat censurats censurau censurava censuraven censuraves censure censurem censuren censures censuressen censuresses censuressin censuressis censureu censuri censurin censuris censuro censurà censuràrem censuràreu censuràs censuràssem censuràsseu censuràssim censuràssiu censuràvem censuràveu censurés censuréssem censurésseu censuréssim censuréssiu censurí occ sept val v
mengecam
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
menyensor
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
ratus seratus

centenar /sen.teˈna/ /sen.teˈnaɾ/ /sən.təˈna/ n masc
ratus

centrada /senˈtɾa.ða/ /sənˈtɾa.ðə/ n fem
tengah
(esports de pilota) Passada en què la pilota, la bola o el disc es desplaça des d'una banda del camp de joc fins a l'àrea situada davant de la porteria contrària.
(esports de pilota) Acció de posar la pilota, la bola o el disc en joc des del centre del camp de joc al començament del partit o de cada part i després de la consecució d'un gol.

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ adj
sentral

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ n neut
pusat
(handbol, hoquei sobre gel) Jugador que ocupa la posició del mig en la línia davantera, encarregat generalment de dirigir el joc d'atac de l'equip.
(futbol americà) Jugador situat al mig de la línia ofensiva, que s'encarrega de fer l'esnap.

centrar /senˈtɾa/ /senˈtɾaɾ/ alg ant bal cent centr centra centrada centrades centraia centraien centraies centram centrant centrar centrara centraran centrarem centraren centrares centrareu centraria centrarien centraries centrariva centrariven centrarives centrarà centraràs centraré centraríem centraríeu centrarívem centraríveu centrassen centrasses centrassin centrassis centrat centrats centrau centrava centraven centraves centravi centravo centre centreguem centreguessa centreguessen centreguesses centregueu centregués centreguéssom centreguéssou centrem centren centres centressa centressen centresses centressi centressin centressis centreu centri centrin centris centro centros centrs centrà centràiem centràieu centràrem centràreu centràs centràssem centràsseu centràssim centràssiu centràvem centràvets centràveu centràvom centrés centréssem centrésseu centréssim centréssiu centrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pusat
Situar una cosa en el centre de visió.
Ignorar els elements poc importants d'una activitat.
(esports de pilota) Fer una passada en què la pilota, la bola o el disc es desplaça des d'una banda del camp de joc fins a l'àrea situada davant de la porteria contrària.
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola o el disc en joc des del centre del camp al començament del partit o de cada part i després de la consecució d'un gol.
(pilota basca) empalar

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
pusat
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.

centrifugació /sen.tɾi.fu.ɣa.siˈo/ /sən.tɾi.fu.ɣə.siˈo/ n fem
sentrifugasi

centrifugar /sen.tɾi.fuˈɣa/ /sen.tɾi.fuˈɣaɾ/ /sən.tɾi.fuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) centrifug centrifuga centrifugada centrifugades centrifugam centrifugant centrifugar centrifugara centrifugaran centrifugarem centrifugaren centrifugares centrifugareu centrifugaria centrifugarien centrifugaries centrifugarà centrifugaràs centrifugaré centrifugaríem centrifugaríeu centrifugassen centrifugasses centrifugassin centrifugassis centrifugat centrifugats centrifugau centrifugava centrifugaven centrifugaves centrifugo centrifugue centrifuguem centrifuguen centrifugues centrifuguessen centrifuguesses centrifuguessin centrifuguessis centrifugueu centrifugui centrifuguin centrifuguis centrifugués centrifuguéssem centrifuguésseu centrifuguéssim centrifuguéssiu centrifuguí centrifugà centrifugàrem centrifugàreu centrifugàs centrifugàssem centrifugàsseu centrifugàssim centrifugàssiu centrifugàvem centrifugàveu occ sept val v
pemusing

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
keseratus

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
sentimeter
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cenyir /seˈɲi/ /seˈɲiɾ/ bal cenyeix cenyeixen cenyeixes cenyeixi cenyeixin cenyeixis cenyeixo cenyesc cenyesqui cenyesquin cenyesquis cenyia cenyida cenyides cenyien cenyies cenyiguem cenyigueu cenyim cenyint cenyir cenyira cenyiran cenyirem cenyiren cenyires cenyireu cenyiria cenyirien cenyiries cenyirà cenyiràs cenyiré cenyiríem cenyiríeu cenyisc cenyisca cenyisquen cenyisques cenyissen cenyisses cenyissin cenyissis cenyit cenyits cenyiu cenyix cenyixen cenyixes cenyixo cenyí cenyíem cenyíeu cenyírem cenyíreu cenyís cenyíssem cenyísseu cenyíssim cenyíssiu n-occ occ sept val v
ketat

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
lilin malam

cercador /ser.kaˈðo/ /seɾ.kaˈðoɾ/ /sər.kəˈðo/ n masc
mesin pencari
(informàtica) Eina de cerca consistent en una base de dades de pàgines web indexades automàticament, que permet a l'usuari de fer consultes a partir d'una o més paraules que apareguin en els documents indexats per mitjà d'un llenguatge d'interrogació.

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
mencari
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
lingkaran
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
sereal

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
otak kecil

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
berotak

ceri n masc
serium
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
upacara

cerndre /ˈsɛn.dɾe/ /ˈsɛn.dɾə/ bal cern cerna cerndran cerndre cerndrem cerndreu cerndria cerndrien cerndries cerndrà cerndràs cerndré cerndríem cerndríeu cernem cernen cernent cernera cerneren cerneres cernes cernessen cernesses cernessin cernessis cerneu cerni cernia cernien cernies cernin cernis cerno cerns cernuda cernudes cernut cernuts cerné cernérem cernéreu cernés cernéssem cernésseu cernéssim cernéssiu cerní cerníem cerníeu occ sept val v
ayak

cert /ˈsɛrt/ adj masc
benar
Conforme a la realitat, veritable.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
aman

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
sertifikat
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
anak rusa

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
otak
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
bir
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
keramik

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
keramik

cesi n masc
sesium

cessar /seˈsa/ /seˈsaɾ/ /səˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ces cessa cessada cessades cessam cessant cessar cessara cessaran cessarem cessaren cessares cessareu cessaria cessarien cessaries cessarà cessaràs cessaré cessaríem cessaríeu cessassen cessasses cessassin cessassis cessat cessats cessau cessava cessaven cessaves cesse cessem cessen cesses cessessen cessesses cessessin cessessis cesseu cessi cessin cessis cesso cessà cessàrem cessàreu cessàs cessàssem cessàsseu cessàssim cessàssiu cessàvem cessàveu cessés cesséssem cessésseu cesséssim cesséssiu cessí occ sept val v
selesai
(intransitiu) Arribar a la fi.

cesta /ˈses.ta/ /ˈses.tə/ n fem
keranjang

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
bedah sesar

cian /siˈan/ n masc
nilangsuka

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
bekas luka

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
siklus

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
sepeda

cicló /siˈkɫo/ n masc
siklon

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
ilmiah
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
ilmuwan
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
tonggeret
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
burung
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
cerutu

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
rokok

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
angsa

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
bangau

cigró /siˈɣɾo/ n masc
kacang arab

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
silinder
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
KTT

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
semen

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
KTT
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
sinabar

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
lima
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
ratus

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
bioskop

cinematografia n masc
bioskop

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ n fem
kinematika

cinglar /siŋˈɡɫa/ /siŋˈɡɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cingl cingla cinglada cinglades cinglam cinglant cinglar cinglara cinglaran cinglarem cinglaren cinglares cinglareu cinglaria cinglarien cinglaries cinglarà cinglaràs cinglaré cinglaríem cinglaríeu cinglassen cinglasses cinglassin cinglassis cinglat cinglats cinglau cinglava cinglaven cinglaves cingle cinglem cinglen cingles cinglessen cinglesses cinglessin cinglessis cingleu cingli cinglin cinglis cinglo cinglà cinglàrem cinglàreu cinglàs cinglàssem cinglàsseu cinglàssim cinglàssiu cinglàvem cinglàveu cinglés cingléssem cinglésseu cingléssim cingléssiu cinglí occ sept val v
daging pelana

cingle /ˈsiŋ.ɡɫe/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n masc
tebing

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
lima puluh

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
kelima

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
ban
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.

cinta adhesiva n fem
selotip

cinta elàstica n fem
karet gelang

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ n fem
kurva

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
pinggang

cinturó n masc
sabuk ikat pinggang
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
sirkus
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circuit /sirˈkujt/ n masc
lintas balap
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circulació /sir.ku.ɫə.siˈo/ /siɾ.ku.ɫa.siˈo/ n fem
lalu lintas
Acció de circular
Trànsit de vehicles per una via.
(esports de pilota) Moviment de la pilota o d'un atacant durant la fase d'atac.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
bundar
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
bundar
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ alg ant bal cent circumcid circumcida circumcidada circumcidades circumcidaia circumcidaien circumcidaies circumcidam circumcidant circumcidar circumcidara circumcidaran circumcidarem circumcidaren circumcidares circumcidareu circumcidaria circumcidarien circumcidaries circumcidariva circumcidariven circumcidarives circumcidarà circumcidaràs circumcidaré circumcidaríem circumcidaríeu circumcidarívem circumcidaríveu circumcidassen circumcidasses circumcidassin circumcidassis circumcidat circumcidats circumcidau circumcidava circumcidaven circumcidaves circumcidavi circumcidavo circumcide circumcideguem circumcideguessa circumcideguessen circumcideguesses circumcidegueu circumcidegués circumcideguéssom circumcideguéssou circumcidem circumciden circumcides circumcidessa circumcidessen circumcidesses circumcidessi circumcidessin circumcidessis circumcideu circumcidi circumcidin circumcidis circumcido circumcidos circumcids circumcidà circumcidàiem circumcidàieu circumcidàrem circumcidàreu circumcidàs circumcidàssem circumcidàsseu circumcidàssim circumcidàssiu circumcidàvem circumcidàvets circumcidàveu circumcidàvom circumcidés circumcidéssem circumcidésseu circumcidéssim circumcidéssiu circumcidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mengkhitan

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
sirkumnavigasi

cirera n fem
ceri
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
sarvangasana
(rugbi) Xut al vol consistent a impulsar la pilota a gran altura per sobre l'equip defensor.

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
bedah

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
dokter bedah

cistell n masc
bakul

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
bakul
(basquetbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de basquetbol constituïdes pel tauler, el cèrcol i la xarxa i situades al mig de cada línia de fons, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.
(basquetbol, corfbol) Acció i efecte d'introduir la pilota de dalt a baix en el cèrcol o en el cilindre de vímet de la cistella contrària.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
perigi

cita /ˈsi.ta/ n fem
kencan
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
kutipan
Escrit que demana la compareixença.
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cit cita citada citades citam citant citar citara citaran citarem citaren citares citareu citaria citarien citaries citarà citaràs citaré citaríem citaríeu citassen citasses citassin citassis citat citats citau citava citaven citaves cite citem citen cites citessen citesses citessin citessis citeu citi citin citis cito cità citàrem citàreu citàs citàssem citàsseu citàssim citàssiu citàvem citàveu cités citéssem citésseu citéssim citéssiu cití occ sept val v
beri
Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.
mengutip
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
kependudukan

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
warga

ciutat n fem
kota

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
haver

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
musang

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
sipil
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
peradaban

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
ilmu

ciència aplicada n fem
ilmu terapan

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ n fem
tamparan

clam /ˈkɫam/ n masc
klamado

clamar /kɫaˈma/ /kɫaˈmaɾ/ /kɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clam clama clamada clamades clamam clamant clamar clamara clamaran clamarem clamaren clamares clamareu clamaria clamarien clamaries clamarà clamaràs clamaré clamaríem clamaríeu clamassen clamasses clamassin clamassis clamat clamats clamau clamava clamaven clamaves clame clamem clamen clames clamessen clamesses clamessin clamessis clameu clami clamin clamis clamo clamà clamàrem clamàreu clamàs clamàssem clamàsseu clamàssim clamàssiu clamàvem clamàveu clamés claméssem clamésseu claméssim claméssiu clamí occ sept val v
mendengungkan

clamor /kɫaˈmo/ /kɫaˈmoɾ/ /kɫəˈmo/ n
klamado

clan /ˈklan/ n masc
klan

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
diam-diam

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
cerah
Lluminós.
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
putih telur
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
klarinet

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
kewaskitaan
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarió /kɫa.ɾiˈo/ /kɫə.ɾiˈo/ n masc
kapur

claror /kɫaˈɾo/ /kɫaˈɾoɾ/ /kɫəˈɾo/ n fem
kecerahan

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
selompret

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
kelas
Tipus, mena
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció
ruang kelas
Aula.

classe magistral n fem
menguliahi

classejar /kɫa.seˈd͡ʒa/ /kɫa.seˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.seˈʒa/ /kɫə.səˈd͡ʒa/ /kɫə.səˈʒa/ alg bal classege classegem classegen classeges classegessen classegesses classegessin classegessis classegeu classegi classegin classegis classegés classegéssem classegésseu classegéssim classegéssiu classegí classeig classeja classejada classejades classejam classejant classejar classejara classejaran classejarem classejaren classejares classejareu classejaria classejarien classejaries classejarà classejaràs classejaré classejaríem classejaríeu classejassen classejasses classejassin classejassis classejat classejats classejau classejava classejaven classejaves classejo classejà classejàrem classejàreu classejàs classejàssem classejàsseu classejàssim classejàssiu classejàvem classejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
mengelaskan

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
klasifikasi
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) classific classifica classificada classificades classificam classificant classificar classificara classificaran classificarem classificaren classificares classificareu classificaria classificarien classificaries classificarà classificaràs classificaré classificaríem classificaríeu classificassen classificasses classificassin classificassis classificat classificats classificau classificava classificaven classificaves classifico classificà classificàrem classificàreu classificàs classificàssem classificàsseu classificàssim classificàssiu classificàvem classificàveu classifique classifiquem classifiquen classifiques classifiquessen classifiquesses classifiquessin classifiquessis classifiqueu classifiqui classifiquin classifiquis classifiqués classifiquéssem classifiquésseu classifiquéssim classifiquéssiu classifiquí occ sept val v
mengelaskan
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.
menempatkan
(pronominal) Assolir un lloc determinat en una competició.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
tengkuk
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
kunci
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
paku
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
gelang kunci
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clau clav clava clavada clavades clavam clavant clavar clavara clavaran clavarem clavaren clavares clavareu clavaria clavarien clavaries clavarà clavaràs clavaré clavaríem clavaríeu clavassen clavasses clavassin clavassis clavat clavats clavau clavava clavaven clavaves clave clavem claven claves clavessen clavesses clavessin clavessis claveu clavi clavin clavis clavo clavà clavàrem clavàreu clavàs clavàssem clavàsseu clavàssim clavàssiu clavàvem clavàveu clavés clavéssem clavésseu clavéssim clavéssiu claví occ sept val v
memaku
Fixar mitjançant claus.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
selokan

clavetejar /kɫa.ve.teˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.βe.teˈd͡ʒa/ /kɫa.βe.teˈʒa/ /kɫə.və.təˈd͡ʒa/ /kɫə.və.təˈʒa/ /kɫə.βə.təˈʒa/ alg bal clavetege clavetegem clavetegen claveteges clavetegessen clavetegesses clavetegessin clavetegessis clavetegeu clavetegi clavetegin clavetegis clavetegés clavetegéssem clavetegésseu clavetegéssim clavetegéssiu clavetegí claveteig claveteja clavetejada clavetejades clavetejam clavetejant clavetejar clavetejara clavetejaran clavetejarem clavetejaren clavetejares clavetejareu clavetejaria clavetejarien clavetejaries clavetejarà clavetejaràs clavetejaré clavetejaríem clavetejaríeu clavetejassen clavetejasses clavetejassin clavetejassis clavetejat clavetejats clavetejau clavetejava clavetejaven clavetejaves clavetejo clavetejà clavetejàrem clavetejàreu clavetejàs clavetejàssem clavetejàsseu clavetejàssim clavetejàssiu clavetejàvem clavetejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
kuku

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
klavikula tulang cenak

clear n masc
bening

clenxa /ˈkɫeɲ.t͡ʃa/ /ˈkɫəɲ.ʃə/ /ˈkɫɛɲ.ʃə/ n fem
garis
(argot) Dosi de cocaïna, o altres drogues en pols, disposada en línia per a inhalar-la pel nas.

clenxinar /kɫeɲ.t͡ʃiˈna/ /kɫeɲ.t͡ʃiˈnaɾ/ /kɫəɲ.ʃiˈna/ alg ant bal cent clenxina clenxinada clenxinades clenxinaia clenxinaien clenxinaies clenxinam clenxinant clenxinar clenxinara clenxinaran clenxinarem clenxinaren clenxinares clenxinareu clenxinaria clenxinarien clenxinaries clenxinariva clenxinariven clenxinarives clenxinarà clenxinaràs clenxinaré clenxinaríem clenxinaríeu clenxinarívem clenxinaríveu clenxinassen clenxinasses clenxinassin clenxinassis clenxinat clenxinats clenxinau clenxinava clenxinaven clenxinaves clenxinavi clenxinavo clenxine clenxineguem clenxineguessa clenxineguessen clenxineguesses clenxinegueu clenxinegués clenxineguéssom clenxineguéssou clenxinem clenxinen clenxines clenxinessa clenxinessen clenxinesses clenxinessi clenxinessin clenxinessis clenxineu clenxini clenxinin clenxinis clenxino clenxinos clenxinà clenxinàiem clenxinàieu clenxinàrem clenxinàreu clenxinàs clenxinàssem clenxinàsseu clenxinàssim clenxinàssiu clenxinàvem clenxinàvets clenxinàveu clenxinàvom clenxinés clenxinéssem clenxinésseu clenxinéssim clenxinéssiu clenxiní clenxín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sisir

clic /ˈkɫik/ n masc
mengeklik
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

clicar /kɫiˈka/ /kɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) clic clica clicada clicades clicam clicant clicar clicara clicaran clicarem clicaren clicares clicareu clicaria clicarien clicaries clicarà clicaràs clicaré clicaríem clicaríeu clicassen clicasses clicassin clicassis clicat clicats clicau clicava clicaven clicaves clico clicà clicàrem clicàreu clicàs clicàssem clicàsseu clicàssim clicàssiu clicàvem clicàveu clique cliquem cliquen cliques cliquessen cliquesses cliquessin cliquessis cliqueu cliqui cliquin cliquis cliqués cliquéssem cliquésseu cliquéssim cliquéssiu cliquí occ val v
mengeklik

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
pelanggan

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
iklim

clip /ˈkɫip/ n masc
penjepit kertas
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.
pijakan kaki
(ciclisme) Fixació que subjecta el peu al pedal de la bicicleta.

cloenda /kɫoˈen.da/ /kɫoˈen.də/ /kɫuˈen.də/ n fem
sekat
Envà per a separar locals d’un edifici.
kesimpulan
Acte final que conclou un esdeveniment públic.

clofolla /kɫoˈfo.ʎa/ /kɫoˈfo.ʎə/ /kɫuˈfo.ʎə/ n fem
sisik
Embolcall dur i llenyós d’un fruit.

clon /ˈkɫon/ n masc
klona

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clon clona clonada clonades clonam clonant clonar clonara clonaran clonarem clonaren clonares clonareu clonaria clonarien clonaries clonarà clonaràs clonaré clonaríem clonaríeu clonassen clonasses clonassin clonassis clonat clonats clonau clonava clonaven clonaves clone clonem clonen clones clonessen clonesses clonessin clonessis cloneu cloni clonin clonis clono clonà clonàrem clonàreu clonàs clonàssem clonàsseu clonàssim clonàssiu clonàvem clonàveu clonés clonéssem clonésseu clonéssim clonéssiu cloní occ sept val v
klona

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cloquege cloquegem cloquegen cloqueges cloquegessen cloquegesses cloquegessin cloquegessis cloquegeu cloquegi cloquegin cloquegis cloquegés cloquegéssem cloquegésseu cloquegéssim cloquegéssiu cloquegí cloqueig cloqueja cloquejada cloquejades cloquejam cloquejant cloquejar cloquejara cloquejaran cloquejarem cloquejaren cloquejares cloquejareu cloquejaria cloquejarien cloquejaries cloquejarà cloquejaràs cloquejaré cloquejaríem cloquejaríeu cloquejassen cloquejasses cloquejassin cloquejassis cloquejat cloquejats cloquejau cloquejava cloquejaven cloquejaves cloquejo cloquejà cloquejàrem cloquejàreu cloquejàs cloquejàssem cloquejàsseu cloquejàssim cloquejàssiu cloquejàvem cloquejàveu occ sept val v
berkokok

clor n masc
klorin klor

clos /ˈkɫɔs/ closa closos adj masc
tertutup

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
kerang

clotada /kɫoˈta.ða/ /kɫoˈta.ðə/ /kɫuˈta.ðə/ n fem
baskom

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
dekik pipi

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ bal cloc cloem cloent cloeu cloga cloguem cloguen cloguera clogueren clogueres clogues cloguessen cloguesses cloguessin cloguessis clogueu clogui cloguin cloguis clogué cloguérem cloguéreu clogués cloguéssem cloguésseu cloguéssim cloguéssiu cloguí clos closa closes closos clou clouen clouran cloure clourem cloureu clouria clourien clouries clourà clouràs clouré clouríem clouríeu clous cloíem cloíeu cloïa cloïen cloïes occ val v
tutup
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
tiram

club n masc
klab
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
klakson

clínic /ˈkɫi.nik/ adj masc
klinis

clínic /ˈkɫi.nik/ n masc
dokter

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
klitik

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
kelentit

clúster /ˈkɫus.teɾ/ /ˈkɫus.tər/ n masc
gugus

coacció /ko.ak.siˈo/ /ko.ək.siˈo/ /ku.ək.siˈo/ n fem
paksaan

coadjuvar /ko.ad.d͡ʒuˈvaɾ/ /ko.ad.d͡ʒuˈβa/ /ko.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈβa/ alg ant bal cent coadjuv coadjuva coadjuvada coadjuvades coadjuvaia coadjuvaien coadjuvaies coadjuvam coadjuvant coadjuvar coadjuvara coadjuvaran coadjuvarem coadjuvaren coadjuvares coadjuvareu coadjuvaria coadjuvarien coadjuvaries coadjuvariva coadjuvariven coadjuvarives coadjuvarà coadjuvaràs coadjuvaré coadjuvaríem coadjuvaríeu coadjuvarívem coadjuvaríveu coadjuvassen coadjuvasses coadjuvassin coadjuvassis coadjuvat coadjuvats coadjuvau coadjuvava coadjuvaven coadjuvaves coadjuvavi coadjuvavo coadjuve coadjuveguem coadjuveguessa coadjuveguessen coadjuveguesses coadjuvegueu coadjuvegués coadjuveguéssom coadjuveguéssou coadjuvem coadjuven coadjuves coadjuvessa coadjuvessen coadjuvesses coadjuvessi coadjuvessin coadjuvessis coadjuveu coadjuvi coadjuvin coadjuvis coadjuvo coadjuvos coadjuvs coadjuvà coadjuvàiem coadjuvàieu coadjuvàrem coadjuvàreu coadjuvàs coadjuvàssem coadjuvàsseu coadjuvàssim coadjuvàssiu coadjuvàvem coadjuvàvets coadjuvàveu coadjuvàvom coadjuvés coadjuvéssem coadjuvésseu coadjuvéssim coadjuvéssiu coadjuví eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bantu

coalició /ko.a.ɫi.siˈo/ /ko.ə.ɫi.siˈo/ /ku.ə.ɫi.siˈo/ n fem
koalisi

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
kobalt

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
tertutup
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ n masc
atap
Lloc a l’abric de la intempèrie.
lindap
Estri que es col·loca a taula per ajudar a menjar; nom genèric de ganivet, cullera i forquilla.
(figurat) Lloc destinat a les persones convidades a taula.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
lindap
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
geladak
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
kobra

cobrament /ko.bɾaˈment/ /ko.bɾəˈment/ /ko.βɾaˈmen/ /ku.bɾəˈmen/ /ku.βɾəˈmen/ n masc
koleksi

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobr cobra cobrada cobrades cobram cobrant cobrar cobrara cobraran cobrarem cobraren cobrares cobrareu cobraria cobrarien cobraries cobrarà cobraràs cobraré cobraríem cobraríeu cobrassen cobrasses cobrassin cobrassis cobrat cobrats cobrau cobrava cobraven cobraves cobre cobrem cobren cobres cobressen cobresses cobressin cobressis cobreu cobri cobrin cobris cobro cobrà cobràrem cobràreu cobràs cobràssem cobràsseu cobràssim cobràssiu cobràvem cobràveu cobrés cobréssem cobrésseu cobréssim cobréssiu cobrí occ sept val v
merambat

cobricelar /ko.bɾi.seˈɫaɾ/ /ko.bɾi.səˈɫa/ /ko.βɾi.seˈɫa/ /ku.bɾi.səˈɫa/ /ku.βɾi.səˈɫa/ alg ant bal cent cobricel cobricela cobricelada cobricelades cobricelaia cobricelaien cobricelaies cobricelam cobricelant cobricelar cobricelara cobricelaran cobricelarem cobricelaren cobricelares cobricelareu cobricelaria cobricelarien cobricelaries cobricelariva cobricelariven cobricelarives cobricelarà cobricelaràs cobricelaré cobricelaríem cobricelaríeu cobricelarívem cobricelaríveu cobricelassen cobricelasses cobricelassin cobricelassis cobricelat cobricelats cobricelau cobricelava cobricelaven cobricelaves cobricelavi cobricelavo cobricele cobriceleguem cobriceleguessa cobriceleguessen cobriceleguesses cobricelegueu cobricelegués cobriceleguéssom cobriceleguéssou cobricelem cobricelen cobriceles cobricelessa cobricelessen cobricelesses cobricelessi cobricelessin cobricelessis cobriceleu cobriceli cobricelin cobricelis cobricelo cobricelos cobricels cobricelà cobricelàiem cobricelàieu cobricelàrem cobricelàreu cobricelàs cobricelàssem cobricelàsseu cobricelàssim cobricelàssiu cobricelàvem cobricelàvets cobricelàveu cobricelàvom cobricelés cobriceléssem cobricelésseu cobriceléssim cobriceléssiu cobricelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
lingkup

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ bal cobert coberta cobertes coberts cobreix cobreixen cobreixes cobreixi cobreixin cobreixis cobreixo cobresc cobresqui cobresquin cobresquis cobria cobrien cobries cobriguem cobrigueu cobrim cobrint cobrir cobrira cobriran cobrirem cobriren cobrires cobrireu cobriria cobririen cobriries cobrirà cobriràs cobriré cobriríem cobriríeu cobrisc cobrisca cobrisquen cobrisques cobrissen cobrisses cobrissin cobrissis cobriu cobrix cobrixen cobrixes cobrixo cobrí cobríem cobríeu cobrírem cobríreu cobrís cobríssem cobrísseu cobríssim cobríssiu n-occ occ sept val v
menutup
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.
menutupi
Muntar un mascle a una femella per fecundar-la.

coc /ˈkɔk/ n masc
kokus
Bacteri esfèric.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
kokaina

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
memasak

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
kelapa

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
buaya

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
quince

coeducació n fem
koedukasi

coent /koˈen/ /koˈent/ /kuˈen/ adj
berkeju
Presumptuosament ridícul.

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
roket
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

coetani /ko.eˈta.ni/ /ko.əˈta.ni/ /ku.əˈta.ni/ adj masc
kontemporer

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
atas
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ n masc
kata kerabat

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
marga nama keluarga

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
ketimun timun
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

cohesionar /ko.e.zi.oˈna/ /ko.e.zi.oˈnaɾ/ /ko.ə.zi.oˈna/ /ku.ə.zi.uˈna/ alg ant bal cent cohesion cohesiona cohesionada cohesionades cohesionaia cohesionaien cohesionaies cohesionam cohesionant cohesionar cohesionara cohesionaran cohesionarem cohesionaren cohesionares cohesionareu cohesionaria cohesionarien cohesionaries cohesionariva cohesionariven cohesionarives cohesionarà cohesionaràs cohesionaré cohesionaríem cohesionaríeu cohesionarívem cohesionaríveu cohesionassen cohesionasses cohesionassin cohesionassis cohesionat cohesionats cohesionau cohesionava cohesionaven cohesionaves cohesionavi cohesionavo cohesione cohesioneguem cohesioneguessa cohesioneguessen cohesioneguesses cohesionegueu cohesionegués cohesioneguéssom cohesioneguéssou cohesionem cohesionen cohesiones cohesionessa cohesionessen cohesionesses cohesionessi cohesionessin cohesionessis cohesioneu cohesioni cohesionin cohesionis cohesiono cohesionos cohesions cohesionà cohesionàiem cohesionàieu cohesionàrem cohesionàreu cohesionàs cohesionàssem cohesionàsseu cohesionàssim cohesionàssiu cohesionàvem cohesionàvets cohesionàveu cohesionàvom cohesionés cohesionéssem cohesionésseu cohesionéssim cohesionéssiu cohesioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mempersatukan

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
kohesi

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ n fem
kohor
Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coit /ˈkɔjt/ n masc
koitus

coix /ˈkojʃ/ adj masc
timpang

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ alg bal coixege coixegem coixegen coixeges coixegessen coixegesses coixegessin coixegessis coixegeu coixegi coixegin coixegis coixegés coixegéssem coixegésseu coixegéssim coixegéssiu coixegí coixeig coixeja coixejada coixejades coixejam coixejant coixejar coixejara coixejaran coixejarem coixejaren coixejares coixejareu coixejaria coixejarien coixejaries coixejarà coixejaràs coixejaré coixejaríem coixejaríeu coixejassen coixejasses coixejassin coixejassis coixejat coixejats coixejau coixejava coixejaven coixejaves coixejo coixejà coixejàrem coixejàreu coixejàs coixejàssem coixejàsseu coixejàssim coixejàssiu coixejàvem coixejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
pincang

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
bantal
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
kubis

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
lem
Substància que es fa servir per enganxar dues superfícies de manera permanent.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
ayakan

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ alg ant bal cent col cola colada colades colaia colaien colaies colam colant colar colara colaran colarem colaren colares colareu colaria colarien colaries colariva colariven colarives colarà colaràs colaré colaríem colaríeu colarívem colaríveu colassen colasses colassin colassis colat colats colau colava colaven colaves colavi colavo cole coleguem coleguessa coleguessen coleguesses colegueu colegués coleguéssom coleguéssou colem colen coles colessa colessen colesses colessi colessin colessis coleu coli colin colis colo colos cols colà colàiem colàieu colàrem colàreu colàs colàssem colàsseu colàssim colàssiu colàvem colàvets colàveu colàvom colés coléssem colésseu coléssim coléssiu colí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
galur

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
kolesistektomi

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
kolesterol

colgar /koɫˈɣa/ /koɫˈɣaɾ/ /kuɫˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) colg colga colgada colgades colgam colgant colgar colgara colgaran colgarem colgaren colgares colgareu colgaria colgarien colgaries colgarà colgaràs colgaré colgaríem colgaríeu colgassen colgasses colgassin colgassis colgat colgats colgau colgava colgaven colgaves colgo colgue colguem colguen colgues colguessen colguesses colguessin colguessis colgueu colgui colguin colguis colgués colguéssem colguésseu colguéssim colguéssiu colguí colgà colgàrem colgàreu colgàs colgàssem colgàsseu colgàssim colgàssiu colgàvem colgàveu occ sept val v
memendam
Cobrir una cosa completament de terra.

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
kubis bunga

coll n masc
leher
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
kerah
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
krah
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
kalung

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ alg bal collia collida collides collien collies colliguem colligueu collim collint collir collira colliran collirem colliren collires collireu colliria collirien colliries collirà colliràs colliré colliríem colliríeu collissen collisses collissin collissis collit collits colliu collí collíem collíeu collírem collíreu collís collíssem collísseu collíssim collíssiu cull culla cullen culles culli cullin cullis cullo culls occ sept val v
memetik
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
panen

collonada /ko.ʎoˈna.ða/ /ko.ʎoˈna.ðə/ /ku.juˈna.ðə/ /ku.ʎuˈna.ðə/ n fem
ngomong besar

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
sialan
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
bola
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colofó /ko.ɫoˈfo/ /ku.ɫuˈfo/ n masc
akhir
Complement final.

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
merpati burung dara

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
kolonialisme

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
warna

colpejar /koɫ.peˈd͡ʒa/ /koɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.peˈʒa/ /koɫ.pəˈd͡ʒa/ /kuɫ.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) colpege colpegem colpegen colpeges colpegessen colpegesses colpegessin colpegessis colpegeu colpegi colpegin colpegis colpegés colpegéssem colpegésseu colpegéssim colpegéssiu colpegí colpeig colpeja colpejada colpejades colpejam colpejant colpejar colpejara colpejaran colpejarem colpejaren colpejares colpejareu colpejaria colpejarien colpejaries colpejarà colpejaràs colpejaré colpejaríem colpejaríeu colpejassen colpejasses colpejassin colpejassis colpejat colpejats colpejau colpejava colpejaven colpejaves colpejo colpejà colpejàrem colpejàreu colpejàs colpejàssem colpejàsseu colpejàssim colpejàssiu colpejàvem colpejàveu occ sept val v
kena
(esports de pilota) Impulsar la pilota, la bola, el volant o el disc per mitjà d'un contacte brusc amb la raqueta, l'estic, el bastó, la pala, el tac, la mà o el peu.

colpir /koɫˈpi/ /koɫˈpiɾ/ /kuɫˈpi/ alg ant bal centr colpeix colpeixa colpeixen colpeixes colpeixi colpeixin colpeixis colpeixo colpeixs colpesc colpesca colpesquen colpesques colpesqui colpesquin colpesquis colpia colpida colpides colpien colpies colpiguem colpiguera colpigueren colpigueres colpiguessen colpiguesses colpiguessin colpiguessis colpigueu colpigueva colpigueven colpigueves colpigué colpiguérem colpiguéreu colpigués colpiguéssem colpiguésseu colpiguéssim colpiguéssiu colpiguévem colpiguéveu colpim colpint colpir colpira colpiran colpirem colpiren colpires colpireu colpiria colpirien colpiries colpiriva colpiriven colpirives colpirà colpiràs colpiré colpiríem colpiríeu colpirívem colpiríveu colpisc colpisca colpisco colpiscos colpisquem colpisquen colpisques colpisqueu colpissa colpissen colpisses colpissi colpissin colpissis colpist colpit colpits colpiu colpiva colpiven colpives colpix colpixa colpixen colpixes colpixi colpixin colpixis colpixo colpixos colpí colpíem colpíets colpíeu colpírem colpíreu colpís colpíscon colpíssem colpísseu colpíssim colpíssiu colpíssom colpíssou colpívem colpíveu colpíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kena

coltell /koɫˈteʎ/ /kuɫˈteʎ/ n masc
pisau
Eina de tall formada per una fulla d'acer més aviat curta i un mànec tradicionalment de fusta.

coltellada /koɫ.teˈʎa.ða/ /koɫ.təˈʎa.ðə/ /kuɫ.təˈʎa.ðə/ n fem
bacok

coltellejar /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.te.ʎeˈʒa/ /koɫ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kuɫ.tə.ʎəˈʒa/ alg bal coltellege coltellegem coltellegen coltelleges coltellegessen coltellegesses coltellegessin coltellegessis coltellegeu coltellegi coltellegin coltellegis coltellegés coltellegéssem coltellegésseu coltellegéssim coltellegéssiu coltellegí coltelleig coltelleja coltellejada coltellejades coltellejam coltellejant coltellejar coltellejara coltellejaran coltellejarem coltellejaren coltellejares coltellejareu coltellejaria coltellejarien coltellejaries coltellejarà coltellejaràs coltellejaré coltellejaríem coltellejaríeu coltellejassen coltellejasses coltellejassin coltellejassis coltellejat coltellejats coltellejau coltellejava coltellejaven coltellejaves coltellejo coltellejà coltellejàrem coltellejàreu coltellejàs coltellejàssem coltellejàsseu coltellejàssim coltellejàssiu coltellejàvem coltellejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
menusuk

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
gumpalan
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
tulang belakang

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
siku sikut
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
kerja sama

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·labor col·labora col·laborada col·laborades col·laboram col·laborant col·laborar col·laborara col·laboraran col·laborarem col·laboraren col·laborares col·laborareu col·laboraria col·laborarien col·laboraries col·laborarà col·laboraràs col·laboraré col·laboraríem col·laboraríeu col·laborassen col·laborasses col·laborassin col·laborassis col·laborat col·laborats col·laborau col·laborava col·laboraven col·laboraves col·labore col·laborem col·laboren col·labores col·laboressen col·laboresses col·laboressin col·laboressis col·laboreu col·labori col·laborin col·laboris col·laboro col·laborà col·laboràrem col·laboràreu col·laboràs col·laboràssem col·laboràsseu col·laboràssim col·laboràssiu col·laboràvem col·laboràveu col·laborés col·laboréssem col·laborésseu col·laboréssim col·laboréssiu col·laborí occ sept val v
kerjasama
Participar en alguna tasca de grup.

col·lateral /ko.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ /ku.ɫə.təˈɾaɫ/ /kuɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
barang jaminan

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
koleksi

col·lecta /koɫˈɫɛk.ta/ /koɫˈɫɛk.tə/ /koˈɫɛk.ta/ /koˈɫɛk.tɛ/ /kuɫˈɫɛk.tə/ /kuˈɫɛk.tə/ n fem
infak

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ adj masc
kolektif
Que fan diverses persones de forma conjunta, afectant a totes elles.

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
kolektif
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
kolega

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ n masc
akademi

col·legi major n masc
asrama

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
lapangan
Lloc de treball amb el que es guanya el sou.
sapaan
(golf) Postura que adopta un golfista per a executar un swing, generalment consistent a disposar els genolls lleugerament flexionats, el cos inclinat cap endavant i la pelvis una mica enfora.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·loc col·loca col·locada col·locades col·locam col·locant col·locar col·locara col·locaran col·locarem col·locaren col·locares col·locareu col·locaria col·locarien col·locaries col·locarà col·locaràs col·locaré col·locaríem col·locaríeu col·locassen col·locasses col·locassin col·locassis col·locat col·locats col·locau col·locava col·locaven col·locaves col·loco col·locà col·locàrem col·locàreu col·locàs col·locàssem col·locàsseu col·locàssim col·locàssiu col·locàvem col·locàveu col·loque col·loquem col·loquen col·loques col·loquessen col·loquesses col·loquessin col·loquessis col·loqueu col·loqui col·loquin col·loquis col·loqués col·loquéssem col·loquésseu col·loquéssim col·loquéssiu col·loquí occ sept val v
menempatkan
Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.
(esports de pilota) Dirigir intencionadament la pilota, la bola, el volant o el disc en un lloc allunyat de l'abast de l'adversari que faciliti l'obtenció de punts.
atur
(voleibol) Passar la pilota a un company d'equip perquè pugui rematar-la en condicions favorables.

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
mengandung percakapan

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
koloni
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
eau de cologne
Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.
kamp
Instal·lació fora del nucli de població que inclou habitatges i serveis.
(sovint en plural) Activitat lúdica i educativa destinada a nens i joves i dirigida per mestres i monitors, que es duu a terme en una casa de colònies o en un altre establiment especialitzat.

com /ˈkom/ adv
bagaimana
De quina forma, manera o mode.

com més serem, més riurem /kom idiom
makin banyak makin meriah
Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

com-s'ha-fet /ˌkom.saˈfet/ /ˌkom.səˈfet/ n masc
di balik layar

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
koma
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
koma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
aba-aba
Conjunt d'òrgans de direcció, especialment a nivell militar.
pesanan
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
komandan

comandar /ko.manˈda/ /ko.manˈdaɾ/ /ko.mənˈda/ /ku.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) comand comanda comandada comandades comandam comandant comandar comandara comandaran comandarem comandaren comandares comandareu comandaria comandarien comandaries comandarà comandaràs comandaré comandaríem comandaríeu comandassen comandasses comandassin comandassis comandat comandats comandau comandava comandaven comandaves comande comandem comanden comandes comandessen comandesses comandessin comandessis comandeu comandi comandin comandis comando comandà comandàrem comandàreu comandàs comandàssem comandàsseu comandàssim comandàssiu comandàvem comandàveu comandés comandéssem comandésseu comandéssim comandéssiu comandí occ sept val v
aba-aba
(transitiu) En la guerra o en el context militar, manar sobre altres persones (soldats, guerrillers, etc.).

comando /koˈman.do/ /kuˈman.du/ n masc
komando

comare /koˈma.ɾe/ /koˈma.ɾə/ /kuˈma.ɾə/ n fem
tetangga
(col·loquial) Dona del veïnat xafardera.

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ bal combat combata combatem combaten combatent combatera combateren combateres combates combatessen combatesses combatessin combatessis combateu combati combatia combatien combaties combatin combatis combato combatran combatre combatrem combatreu combatria combatrien combatries combatrà combatràs combatré combatríem combatríeu combats combatuda combatudes combatut combatuts combaté combatérem combatéreu combatés combatéssem combatésseu combatéssim combatéssiu combatí combatíem combatíeu occ sept val v
bertempur
lluitar
Metafòricament, es diu d'algunes coses inanimades, com les onades del mar i els vents, per batre o escometre.
Metafòricament, contradir, impugnar.
Es diu dels afectes i passions que agiten l'ànima.

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
kombinasi
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combregar /kom.bɾeˈɣa/ /kom.bɾeˈɣaɾ/ /kom.bɾəˈɣa/ /kum.bɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) combreg combrega combregada combregades combregam combregant combregar combregara combregaran combregarem combregaren combregares combregareu combregaria combregarien combregaries combregarà combregaràs combregaré combregaríem combregaríeu combregassen combregasses combregassin combregassis combregat combregats combregau combregava combregaven combregaves combrego combregue combreguem combreguen combregues combreguessen combreguesses combreguessin combreguessis combregueu combregui combreguin combreguis combregués combreguéssem combreguésseu combreguéssim combreguéssiu combreguí combregà combregàrem combregàreu combregàs combregàssem combregàsseu combregàssim combregàssiu combregàvem combregàveu occ sept val v
komune
Donar el sagrament de l'eucaristia o comunió.

comellar /ko.meˈʎa/ /ko.meˈʎaɾ/ /ko.məˈʎa/ /ku.məˈʎa/ n masc
thalweg

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) coment comenta comentada comentades comentam comentant comentar comentara comentaran comentarem comentaren comentares comentareu comentaria comentarien comentaries comentarà comentaràs comentaré comentaríem comentaríeu comentassen comentasses comentassin comentassis comentat comentats comentau comentava comentaven comentaves comente comentem comenten comentes comentessen comentesses comentessin comentessis comenteu comenti comentin comentis comento comentà comentàrem comentàreu comentàs comentàssem comentàsseu comentàssim comentàssiu comentàvem comentàveu comentés comentéssem comentésseu comentéssim comentéssiu comentí occ sept val v
mengomentari

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
komentar

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
awal

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
mulai
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
komersial

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
pedagang
Persona que es dedica al comerç.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ alg bal comercia comerciada comerciades comerciam comerciant comerciar comerciara comerciaran comerciarem comerciaren comerciares comerciareu comerciaria comerciarien comerciaries comerciarà comerciaràs comerciaré comerciaríem comerciaríeu comerciassen comerciasses comerciassin comerciassis comerciat comerciats comerciau comerciava comerciaven comerciaves comercie comerciem comercien comercies comerciessen comerciesses comerciessin comerciessis comercieu comercii comercio comercià comerciàrem comerciàreu comerciàs comerciàssem comerciàsseu comerciàssim comerciàssiu comerciàvem comerciàveu comerciés comerciéssem comerciésseu comerciéssim comerciéssiu comercií comerciï comerciïn comerciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
dagang

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
perdagangan dagang
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
komet

cometre /koˈme.tɾe/ /koˈmə.tɾə/ /kuˈmɛ.tɾə/ bal comesa comeses comesos comet cometa cometem cometen cometent cometera cometeren cometeres cometes cometessen cometesses cometessin cometessis cometeu cometi cometia cometien cometies cometin cometis cometo cometran cometre cometrem cometreu cometria cometrien cometries cometrà cometràs cometré cometríem cometríeu comets cometé cometérem cometéreu cometés cometéssem cometésseu cometéssim cometéssiu cometí cometíem cometíeu comès comés eiv occ sept v.cent val v
melakukan

comiat /ko.miˈat/ /ku.miˈat/ n masc
selamat tinggal
Acció relacionada amb el fet de dir adéu a algú.
pengusiran
Cessament de la relació laboral per part d'un empresari cap un dels seus treballadors.

comissaria /ko.mi.saˈɾi.a/ /ko.mi.səˈɾi.ə/ /ku.mi.səˈɾi.ə/ n fem
sebuah kantor polisi

comissionar /ko.mi.si.oˈna/ /ko.mi.si.oˈnaɾ/ /ku.mi.si.uˈna/ alg ant bal cent comission comissiona comissionada comissionades comissionaia comissionaien comissionaies comissionam comissionant comissionar comissionara comissionaran comissionarem comissionaren comissionares comissionareu comissionaria comissionarien comissionaries comissionariva comissionariven comissionarives comissionarà comissionaràs comissionaré comissionaríem comissionaríeu comissionarívem comissionaríveu comissionassen comissionasses comissionassin comissionassis comissionat comissionats comissionau comissionava comissionaven comissionaves comissionavi comissionavo comissione comissioneguem comissioneguessa comissioneguessen comissioneguesses comissionegueu comissionegués comissioneguéssom comissioneguéssou comissionem comissionen comissiones comissionessa comissionessen comissionesses comissionessi comissionessin comissionessis comissioneu comissioni comissionin comissionis comissiono comissionos comissions comissionà comissionàiem comissionàieu comissionàrem comissionàreu comissionàs comissionàssem comissionàsseu comissionàssim comissionàssiu comissionàvem comissionàvets comissionàveu comissionàvom comissionés comissionéssem comissionésseu comissionéssim comissionéssiu comissioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kamsen

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
komisi
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
komite

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) commemor commemora commemorada commemorades commemoram commemorant commemorar commemorara commemoraran commemorarem commemoraren commemorares commemorareu commemoraria commemorarien commemoraries commemorarà commemoraràs commemoraré commemoraríem commemoraríeu commemorassen commemorasses commemorassin commemorassis commemorat commemorats commemorau commemorava commemoraven commemoraves commemore commemorem commemoren commemores commemoressen commemoresses commemoressin commemoressis commemoreu commemori commemorin commemoris commemoro commemorà commemoràrem commemoràreu commemoràs commemoràssem commemoràsseu commemoràssim commemoràssiu commemoràvem commemoràveu commemorés commemoréssem commemorésseu commemoréssim commemoréssiu commemorí occ sept val v
memperingati

commocionar /kom.mo.si.oˈna/ /kom.mo.si.oˈnaɾ/ /kum.mu.si.uˈna/ alg ant bal cent commocion commociona commocionada commocionades commocionaia commocionaien commocionaies commocionam commocionant commocionar commocionara commocionaran commocionarem commocionaren commocionares commocionareu commocionaria commocionarien commocionaries commocionariva commocionariven commocionarives commocionarà commocionaràs commocionaré commocionaríem commocionaríeu commocionarívem commocionaríveu commocionassen commocionasses commocionassin commocionassis commocionat commocionats commocionau commocionava commocionaven commocionaves commocionavi commocionavo commocione commocioneguem commocioneguessa commocioneguessen commocioneguesses commocionegueu commocionegués commocioneguéssom commocioneguéssou commocionem commocionen commociones commocionessa commocionessen commocionesses commocionessi commocionessin commocionessis commocioneu commocioni commocionin commocionis commociono commocionos commocions commocionà commocionàiem commocionàieu commocionàrem commocionàreu commocionàs commocionàssem commocionàsseu commocionàssim commocionàssiu commocionàvem commocionàvets commocionàveu commocionàvom commocionés commocionéssem commocionésseu commocionéssim commocionéssiu commocioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
renjatan

commoure /komˈmɔw.ɾe/ /komˈmɔw.ɾə/ /kumˈmɔw.ɾə/ v
pindah

comoditat /ko.mo.ðiˈtat/ /ku.mu.ðiˈtat/ n masc
kenyamanan

compadir /kom.paˈði/ /kom.paˈðiɾ/ /kum.pəˈði/ alg ant bal centr compadeix compadeixa compadeixen compadeixes compadeixi compadeixin compadeixis compadeixo compadeixs compadesc compadesca compadesquen compadesques compadesqui compadesquin compadesquis compadia compadida compadides compadien compadies compadiguem compadiguera compadigueren compadigueres compadiguessen compadiguesses compadiguessin compadiguessis compadigueu compadigueva compadigueven compadigueves compadigué compadiguérem compadiguéreu compadigués compadiguéssem compadiguésseu compadiguéssim compadiguéssiu compadiguévem compadiguéveu compadim compadint compadir compadira compadiran compadirem compadiren compadires compadireu compadiria compadirien compadiries compadiriva compadiriven compadirives compadirà compadiràs compadiré compadiríem compadiríeu compadirívem compadiríveu compadisc compadisca compadisco compadiscos compadisquem compadisquen compadisques compadisqueu compadissa compadissen compadisses compadissi compadissin compadissis compadist compadit compadits compadiu compadiva compadiven compadives compadix compadixa compadixen compadixes compadixi compadixin compadixis compadixo compadixos compadí compadíem compadíets compadíeu compadírem compadíreu compadís compadíscon compadíssem compadísseu compadíssim compadíssiu compadíssom compadíssou compadívem compadíveu compadíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
adu

compaginar /kom.pa.d͡ʒiˈna/ /kom.pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /kom.pa.ʒiˈna/ /kom.pə.ʒiˈna/ /kum.pə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compagina compaginada compaginades compaginam compaginant compaginar compaginara compaginaran compaginarem compaginaren compaginares compaginareu compaginaria compaginarien compaginaries compaginarà compaginaràs compaginaré compaginaríem compaginaríeu compaginassen compaginasses compaginassin compaginassis compaginat compaginats compaginau compaginava compaginaven compaginaves compagine compaginem compaginen compagines compaginessen compaginesses compaginessin compaginessis compagineu compagini compaginin compaginis compagino compaginà compaginàrem compaginàreu compaginàs compaginàssem compaginàsseu compaginàssim compaginàssiu compaginàvem compaginàveu compaginés compaginéssem compaginésseu compaginéssim compaginéssiu compaginí compagín occ sept val v
korek api

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
mitra
Parella sentimental.
rekan
(esports, jocs) Persona que forma part del mateix equip.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
kompi
Acompanyament.
perusahaan kompi
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
perbandingan

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compar compara comparada comparades comparam comparant comparar comparara compararan compararem compararen comparares comparareu compararia compararien compararies compararà compararàs compararé compararíem compararíeu comparassen comparasses comparassin comparassis comparat comparats comparau comparava comparaven comparaves compare comparem comparen compares comparessen comparesses comparessin comparessis compareu compari comparin comparis comparo comparà comparàrem comparàreu comparàs comparàssem comparàsseu comparàssim comparàssiu comparàvem comparàveu comparés comparéssem comparésseu comparéssim comparéssiu comparí occ sept val v
bandingkan

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ bal comparteix comparteixen comparteixes comparteixi comparteixin comparteixis comparteixo compartesc compartesqui compartesquin compartesquis compartia compartida compartides compartien comparties compartiguem compartigueu compartim compartint compartir compartira compartiran compartirem compartiren compartires compartireu compartiria compartirien compartiries compartirà compartiràs compartiré compartiríem compartiríeu compartisc compartisca compartisquen compartisques compartissen compartisses compartissin compartissis compartit compartits compartiu compartix compartixen compartixes compartixo compartí compartíem compartíeu compartírem compartíreu compartís compartíssem compartísseu compartíssim compartíssiu n-occ occ sept val v
bagi

comparèixer /kom.paˈɾe.ʃe/ /kom.paˈɾej.ʃe/ /kom.paˈɾej.ʃeɾ/ /kom.pəˈɾə.ʃə/ /kum.pəˈɾɛ.ʃə/ comparec comparega compareguda comparegudes compareguem compareguen compareguera comparegueren comparegueres comparegues compareguessen compareguesses compareguessin compareguessis comparegueu comparegui compareguin compareguis comparegut compareguts comparegué compareguérem compareguéreu comparegués compareguéssem compareguésseu compareguéssim compareguéssiu compareguí compareix compareixem compareixen compareixent compareixeran compareixerem compareixereu compareixeria compareixerien compareixeries compareixerà compareixeràs compareixeré compareixeríem compareixeríeu compareixes compareixeu compareixia compareixien compareixies compareixíem compareixíeu comparèixer occ val v
memperkenalkan

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
belas kasih

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
kompetisi pertandingan

competitivitat /kom.pe.ti.ti.viˈtat/ /kom.pe.ti.ti.βiˈtat/ /kom.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.βiˈtat/ n fem
daya saing

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
keterampilan

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
kompilator

complaure /komˈplaw.ɾe/ /kumˈplaw.ɾə/ bal complac complaem complaent complaeu complaga complaguda complagudes complaguem complaguen complaguera complagueren complagueres complagues complaguessen complaguesses complaguessin complaguessis complagueu complagui complaguin complaguis complagut complaguts complagué complaguérem complaguéreu complagués complaguéssem complaguésseu complaguéssim complaguéssiu complaguí complaogueren complau complauen complauran complaure complaurem complaureu complauria complaurien complauries complaurà complauràs complauré complauríem complauríeu complaus complaíem complaíeu complaïa complaïen complaïes eiv occ v.cent val v
kumohon

complementar /kom.pɫe.menˈta/ /kom.pɫe.menˈtaɾ/ /kum.pɫə.mənˈta/ alg ant bal cent complement complementa complementada complementades complementaia complementaien complementaies complementam complementant complementar complementara complementaran complementarem complementaren complementares complementareu complementaria complementarien complementaries complementariva complementariven complementarives complementarà complementaràs complementaré complementaríem complementaríeu complementarívem complementaríveu complementassen complementasses complementassin complementassis complementat complementats complementau complementava complementaven complementaves complementavi complementavo complemente complementeguem complementeguessa complementeguessen complementeguesses complementegueu complementegués complementeguéssom complementeguéssou complementem complementen complementes complementessa complementessen complementesses complementessi complementessin complementessis complementeu complementi complementin complementis complemento complementos complements complementà complementàiem complementàieu complementàrem complementàreu complementàs complementàssem complementàsseu complementàssim complementàssiu complementàvem complementàvets complementàveu complementàvom complementés complementéssem complementésseu complementéssim complementéssiu complementí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
korek api

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
lengkap

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
seluruhnya

completar /kom.pɫeˈta/ /kom.pɫeˈtaɾ/ /kom.pɫəˈta/ /kum.pɫəˈta/ alg ant bal cent complet completa completada completades completaia completaien completaies completam completant completar completara completaran completarem completaren completares completareu completaria completarien completaries completariva completariven completarives completarà completaràs completaré completaríem completaríeu completarívem completaríveu completassen completasses completassin completassis completat completats completau completava completaven completaves completavi completavo complete completeguem completeguessa completeguessen completeguesses completegueu completegués completeguéssom completeguéssou completem completen completes completessa completessen completesses completessi completessin completessis completeu completi completin completis completo completos complets completà completàiem completàieu completàrem completàreu completàs completàssem completàsseu completàssim completàssiu completàvem completàvets completàveu completàvom completés completéssem completésseu completéssim completéssiu completí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menyelesaikan

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
kompleks
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
kompleks
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ n masc
hasil
Realització d'una obligació.

complir /komˈpɫi/ /komˈpɫiɾ/ /kumˈpɫi/ alg bal compleix compleixen compleixes compleixi compleixin compleixis compleixo complert complerta complertes complerts complesc complesqui complesquin complesquis complia complida complides complien complies compliguem compligueu complim complint complir complira compliran complirem compliren complires complireu compliria complirien compliries complirà compliràs compliré compliríem compliríeu complisc complisca complisquen complisques complissen complisses complissin complissis complit complits compliu complix complixen complixes complixo complí complíem complíeu complírem complíreu complís complíssem complísseu complíssim complíssiu n-occ occ sept val v
selesai
Realitzar una cosa promesa.

complotar /kom.pɫoˈta/ /kom.pɫoˈtaɾ/ /kum.pɫuˈta/ alg ant bal cent complot complota complotada complotades complotaia complotaien complotaies complotam complotant complotar complotara complotaran complotarem complotaren complotares complotareu complotaria complotarien complotaries complotariva complotariven complotarives complotarà complotaràs complotaré complotaríem complotaríeu complotarívem complotaríveu complotassen complotasses complotassin complotassis complotat complotats complotau complotava complotaven complotaves complotavi complotavo complote comploteguem comploteguessa comploteguessen comploteguesses complotegueu complotegués comploteguéssom comploteguéssou complotem comploten complotes complotessa complotessen complotesses complotessi complotessin complotessis comploteu comploti complotin complotis comploto complotos complots complotà complotàiem complotàieu complotàrem complotàreu complotàs complotàssem complotàsseu complotàssim complotàssiu complotàvem complotàvets complotàveu complotàvom complotés complotéssem complotésseu complotéssim complotéssiu complotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
alur

component /kom.poˈnen/ /kom.poˈnent/ /kum.puˈnen/ n masc
komponen

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
komposisi
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
komponis

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
majemuk
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
belanja

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
pembeli

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
beli

compravenda /ˌkom.pɾaˈven.da/ /ˌkom.pɾaˈβen.da/ /ˌkom.pɾəˈvən.də/ /ˌkom.pɾəˈvɛn.də/ /ˌkom.pɾəˈβɛn.də/ n fem
dagang

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
memahami
Entendre les raons d'un altre.

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
pengertian
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió n fem
memahami

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
kompresi

comprometre /kom.pɾoˈme.tɾe/ /kom.pɾoˈmə.tɾə/ /kum.pɾuˈmɛ.tɾə/ bal compromesa compromeses compromesos compromet comprometa comprometem comprometen comprometent comprometera comprometeren comprometeres comprometes comprometessen comprometesses comprometessin comprometessis comprometeu comprometi comprometia comprometien comprometies comprometin comprometis comprometo comprometran comprometre comprometrem comprometreu comprometria comprometrien comprometries comprometrà comprometràs comprometré comprometríem comprometríeu compromets comprometé comprometérem comprometéreu comprometés comprometéssem comprometésseu comprometéssim comprometéssiu comprometí comprometíem comprometíeu compromès compromés occ sept val v
kompromi
Posar en compromís, en una situació crítica.

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
komitmen
Obligació contreta.

comprovar /kom.pɾoˈva/ /kom.pɾoˈvaɾ/ /kom.pɾoˈβa/ /kum.pɾuˈva/ alg ant bal cent comprou comprous comprov comprova comprovada comprovades comprovaia comprovaien comprovaies comprovaieu comprovam comprovant comprovar comprovara comprovaran comprovarem comprovaren comprovares comprovareu comprovaria comprovarien comprovaries comprovariva comprovariven comprovarives comprovarà comprovaràs comprovaré comprovaríem comprovaríeu comprovarívem comprovaríveu comprovassen comprovasses comprovassin comprovassis comprovat comprovats comprovau comprovava comprovaven comprovaves comprovavi comprovavo comprove comproveguem comproveguessa comproveguessen comproveguesses comprovegueu comprovegués comproveguéssom comproveguéssou comprovem comproven comproves comprovessa comprovessen comprovesses comprovessi comprovessin comprovessis comproveu comprovi comprovin comprovis comprovo comprovos comprovà comprovàiem comprovàrem comprovàreu comprovàs comprovàssem comprovàsseu comprovàssim comprovàssiu comprovàvem comprovàvets comprovàveu comprovàvom comprovés comprovéssem comprovésseu comprovéssim comprovéssiu comproví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
periksa

comptabilitzar /kom.ta.bi.ɫiˈzaɾ/ /kom.ta.βi.ɫiˈd͡za/ /kom.ta.βi.ɫiˈza/ /kom.tə.bi.ɫiˈd͡za/ /kum.tə.bi.ɫiˈd͡za/ /kum.tə.βi.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent comptabilitz comptabilitza comptabilitzada comptabilitzades comptabilitzaia comptabilitzaien comptabilitzaies comptabilitzam comptabilitzant comptabilitzar comptabilitzara comptabilitzaran comptabilitzarem comptabilitzaren comptabilitzares comptabilitzareu comptabilitzaria comptabilitzarien comptabilitzaries comptabilitzariva comptabilitzariven comptabilitzarives comptabilitzarà comptabilitzaràs comptabilitzaré comptabilitzaríem comptabilitzaríeu comptabilitzarívem comptabilitzaríveu comptabilitzassen comptabilitzasses comptabilitzassin comptabilitzassis comptabilitzat comptabilitzats comptabilitzau comptabilitzava comptabilitzaven comptabilitzaves comptabilitzavi comptabilitzavo comptabilitze comptabilitzeguem comptabilitzeguessa comptabilitzeguessen comptabilitzeguesses comptabilitzegueu comptabilitzegués comptabilitzeguéssom comptabilitzeguéssou comptabilitzem comptabilitzen comptabilitzes comptabilitzessa comptabilitzessen comptabilitzesses comptabilitzessi comptabilitzessin comptabilitzessis comptabilitzeu comptabilitzi comptabilitzin comptabilitzis comptabilitzo comptabilitzos comptabilitzs comptabilitzà comptabilitzàiem comptabilitzàieu comptabilitzàrem comptabilitzàreu comptabilitzàs comptabilitzàssem comptabilitzàsseu comptabilitzàssim comptabilitzàssiu comptabilitzàvem comptabilitzàvets comptabilitzàveu comptabilitzàvom comptabilitzés comptabilitzéssem comptabilitzésseu comptabilitzéssim comptabilitzéssiu comptabilitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
partitur

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
akuntan
Persona encarregada de portar la comptabilitat en un negoci.

comptant /komˈtan/ /komˈtant/ /kumˈtan/ adj
tunai
Del diner en efectiu.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
hitung
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.
(beisbol) Determinar, l'àrbitre principal, el nombre de boles i de strikes d'un batedor en un temps de bat.
mengandalkan
(intransitiu) Tenir confiança en algú, saber-se recolzat.

compte /ˈkom.te/ n masc
rekening
Suma de la quantitat a pagar.

computador /kom.pu.taˈðo/ /kom.pu.taˈðoɾ/ /kom.pu.təˈðo/ /kum.pu.təˈðo/ adj masc
komputer

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
jangka
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.
kompas
(petanca) Instrument per als amidaments utilitzat en cas que un obstacle impedeixi l'ús de la cinta mètrica.
ukur
Unitat de mesura del temps musical.

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
hitung

comuna /koˈmu.na/ /koˈmu.nə/ /kuˈmu.nə/ n fem
komune
Habitatge compartit per un conjunt de persones que viuen en societat.

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
komunikasi

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
komunisme

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
komunisme
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
komunitas
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
lawak humor

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
umum
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
Ordinari, típic.
awam
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
awam
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
cekungan
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
kehamilan

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
konsep
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

concernir /kon.serˈni/ /kon.seɾˈni/ /kon.seɾˈniɾ/ /kon.səɾˈni/ /kun.sərˈni/ alg ant bal centr concerneix concerneixa concerneixen concerneixes concerneixi concerneixin concerneixis concerneixo concerneixs concernesc concernesca concernesquen concernesques concernesqui concernesquin concernesquis concernia concernida concernides concernien concernies concerniguem concerniguera concernigueren concernigueres concerniguessen concerniguesses concerniguessin concerniguessis concernigueu concernigueva concernigueven concernigueves concernigué concerniguérem concerniguéreu concernigués concerniguéssem concerniguésseu concerniguéssim concerniguéssiu concerniguévem concerniguéveu concernim concernint concernir concernira concerniran concernirem concerniren concernires concernireu concerniria concernirien concerniries concerniriva concerniriven concernirives concernirà concerniràs concerniré concerniríem concerniríeu concernirívem concerniríveu concernisc concernisca concernisco concerniscos concernisquem concernisquen concernisques concernisqueu concernissa concernissen concernisses concernissi concernissin concernissis concernist concernit concernits concerniu concerniva concerniven concernives concernix concernixa concernixen concernixes concernixi concernixin concernixis concernixo concernixos concerní concerníem concerníets concerníeu concernírem concerníreu concernís concerníscon concerníssem concernísseu concerníssim concerníssiu concerníssom concerníssou concernívem concerníveu concerníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kecemasan

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
konser
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concessió /kon.se.siˈo/ /kon.sə.siˈo/ /kun.sə.siˈo/ n fem
konsesi

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ bal concloc concloem concloent concloeu concloga concloguem concloguen concloguera conclogueren conclogueres conclogues concloguessen concloguesses concloguessin concloguessis conclogueu conclogui concloguin concloguis conclogué concloguérem concloguéreu conclogués concloguéssem concloguésseu concloguéssim concloguéssiu concloguí conclosa concloses conclosos conclou conclouen conclouran concloure conclourem concloureu conclouria conclourien conclouries conclourà conclouràs conclouré conclouríem conclouríeu conclous concloíem concloíeu concloïa concloïen concloïes conclòs occ val v
menyimpulkan

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
kesimpulan

conco /ˈkoŋ.ko/ /ˈkoŋ.ku/ n masc
kesarjanaan
(pejoratiu) Solter d’edat avançada.

concordar /koŋ.korˈða/ /koŋ.koɾˈða/ /koŋ.koɾˈðaɾ/ /kuŋ.kurˈda/ /kuŋ.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) concord concorda concordada concordades concordam concordant concordar concordara concordaran concordarem concordaren concordares concordareu concordaria concordarien concordaries concordarà concordaràs concordaré concordaríem concordaríeu concordassen concordasses concordassin concordassis concordat concordats concordau concordava concordaven concordaves concorde concordem concorden concordes concordessen concordesses concordessin concordessis concordeu concordi concordin concordis concordo concordà concordàrem concordàreu concordàs concordàssem concordàsseu concordàssim concordàssiu concordàvem concordàveu concordés concordéssem concordésseu concordéssim concordéssiu concordí occ sept val v
berjanji
(intransitiu) Estar en concordança, en correspondència o en conformitat.

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
konkret

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
selir

concurrència /koŋ.kuˈrɛn.si.a/ /kuŋ.kuˈrɛn.si.ə/ n fem
konsensus

concèntric /konˈsɛn.tɾik/ /kunˈsɛn.tɾik/ adj
konsentris

condecoració /kon.de.ko.ɾa.siˈo/ /kun.də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
lencana

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
bulu

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) condemn condemna condemnada condemnades condemnam condemnant condemnar condemnara condemnaran condemnarem condemnaren condemnares condemnareu condemnaria condemnarien condemnaries condemnarà condemnaràs condemnaré condemnaríem condemnaríeu condemnassen condemnasses condemnassin condemnassis condemnat condemnats condemnau condemnava condemnaven condemnaves condemne condemnem condemnen condemnes condemnessen condemnesses condemnessin condemnessis condemneu condemni condemnin condemnis condemno condemnà condemnàrem condemnàreu condemnàs condemnàssem condemnàsseu condemnàssim condemnàssiu condemnàvem condemnàveu condemnés condemnéssem condemnésseu condemnéssim condemnéssiu condemní occ sept val v
memvonis

condemnat /kon.demˈnat/ /kon.dəmˈnat/ /kun.dəmˈnat/ n masc
narapidana
Individu que ha estat objecte d'una condemna.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n fem
pelepasan bersyarat
En justícia, llibertat condicional.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
kondisi
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
kondom
(col·loquial) preservatiu

condonar /kon.doˈna/ /kon.doˈnaɾ/ /kun.duˈna/ alg ant bal cent condon condona condonada condonades condonaia condonaien condonaies condonam condonant condonar condonara condonaran condonarem condonaren condonares condonareu condonaria condonarien condonaries condonariva condonariven condonarives condonarà condonaràs condonaré condonaríem condonaríeu condonarívem condonaríveu condonassen condonasses condonassin condonassis condonat condonats condonau condonava condonaven condonaves condonavi condonavo condone condoneguem condoneguessa condoneguessen condoneguesses condonegueu condonegués condoneguéssom condoneguéssou condonem condonen condones condonessa condonessen condonesses condonessi condonessin condonessis condoneu condoni condonin condonis condono condonos condons condonà condonàiem condonàieu condonàrem condonàreu condonàs condonàssem condonàsseu condonàssim condonàssiu condonàvem condonàvets condonàveu condonàvom condonés condonéssem condonésseu condonéssim condonéssiu condoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ampun

condormir /kon.dorˈmi/ /kon.doɾˈmi/ /kon.doɾˈmiɾ/ /kun.durˈmi/ alg bal condorm condorma condormen condormes condormi condormia condormida condormides condormien condormies condormiguem condormigueu condormim condormin condormint condormir condormira condormiran condormirem condormiren condormires condormireu condormiria condormirien condormiries condormirà condormiràs condormiré condormiríem condormiríeu condormis condormissen condormisses condormissin condormissis condormit condormits condormiu condormo condorms condormí condormíem condormíeu condormírem condormíreu condormís condormíssem condormísseu condormíssim condormíssiu eiv occ sept v.cent val v
mengantuk

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
kondektur
Element que permet el pas de l'electricitat o de la calor.
sopir
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mengemudi
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
pengetahuan
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confabular /koɱ.fa.buˈɫaɾ/ /koɱ.fa.βuˈɫa/ /koɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) confabul confabula confabulada confabulades confabulam confabulant confabular confabulara confabularan confabularem confabularen confabulares confabulareu confabularia confabularien confabularies confabularà confabularàs confabularé confabularíem confabularíeu confabulassen confabulasses confabulassin confabulassis confabulat confabulats confabulau confabulava confabulaven confabulaves confabule confabulem confabulen confabules confabulessen confabulesses confabulessin confabulessis confabuleu confabuli confabulin confabulis confabulo confabulà confabulàrem confabulàreu confabulàs confabulàssem confabulàsseu confabulàssim confabulàssiu confabulàvem confabulàveu confabulés confabuléssem confabulésseu confabuléssim confabuléssiu confabulí occ sept val v
alur

confeccionar /koɱ.fek.si.oˈna/ /koɱ.fek.si.oˈnaɾ/ /kuɱ.fək.si.uˈna/ alg ant bal cent confeccion confecciona confeccionada confeccionades confeccionaia confeccionaien confeccionaies confeccionam confeccionant confeccionar confeccionara confeccionaran confeccionarem confeccionaren confeccionares confeccionareu confeccionaria confeccionarien confeccionaries confeccionariva confeccionariven confeccionarives confeccionarà confeccionaràs confeccionaré confeccionaríem confeccionaríeu confeccionarívem confeccionaríveu confeccionassen confeccionasses confeccionassin confeccionassis confeccionat confeccionats confeccionau confeccionava confeccionaven confeccionaves confeccionavi confeccionavo confeccione confeccioneguem confeccioneguessa confeccioneguessen confeccioneguesses confeccionegueu confeccionegués confeccioneguéssom confeccioneguéssou confeccionem confeccionen confecciones confeccionessa confeccionessen confeccionesses confeccionessi confeccionessin confeccionessis confeccioneu confeccioni confeccionin confeccionis confecciono confeccionos confeccions confeccionà confeccionàiem confeccionàieu confeccionàrem confeccionàreu confeccionàs confeccionàssem confeccionàsseu confeccionàssim confeccionàssiu confeccionàvem confeccionàvets confeccionàveu confeccionàvom confeccionés confeccionéssem confeccionésseu confeccionéssim confeccionéssiu confeccioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bikin

confecció /koɱ.fek.siˈo/ /koɱ.fək.siˈo/ /kuɱ.fək.siˈo/ n fem
olahan gula

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
konfederasi

confegir /koɱ.feˈd͡ʒi/ /koɱ.feˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.feˈʒi/ /koɱ.fəˈʒi/ /kuɱ.fəˈʒi/ alg bal confegeix confegeixen confegeixes confegeixi confegeixin confegeixis confegeixo confegeixs confegesc confegesca confegesquen confegesques confegesqui confegesquin confegesquis confegia confegida confegides confegien confegies confegiguem confegigueu confegim confegint confegir confegira confegiran confegirem confegiren confegires confegireu confegiria confegirien confegiries confegirà confegiràs confegiré confegiríem confegiríeu confegisc confegisca confegisquen confegisques confegissen confegisses confegissin confegissis confegit confegits confegiu confegix confegixen confegixes confegixo confegí confegíem confegíeu confegírem confegíreu confegís confegíssem confegísseu confegíssim confegíssiu config configen configes configi configin configis confija eiv mall n-occ occ sept v.cent val v
eja

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
kuliah

conferència de premsa n fem
konferensi pers

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
pengakuan

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
kepercayaan
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
percaya diri
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ alg bal confia confiada confiades confiam confiant confiar confiara confiaran confiarem confiaren confiares confiareu confiaria confiarien confiaries confiarà confiaràs confiaré confiaríem confiaríeu confiassen confiasses confiassin confiassis confiat confiats confiau confiava confiaven confiaves confie confiem confien confies confiessen confiesses confiessin confiessis confieu confii confio confià confiàrem confiàreu confiàs confiàssem confiàsseu confiàssim confiàssiu confiàvem confiàveu confiés confiéssem confiésseu confiéssim confiéssiu confií confiï confiïn confiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
mempercayakan
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
karantina wilayah

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
kuala

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
konflik

confluir /koɱ.fɫuˈi/ /koɱ.fɫuˈiɾ/ /kuɱ.fɫuˈi/ alg bal conflueix conflueixen conflueixes conflueixi conflueixin conflueixis conflueixo conflueixs confluesc confluesca confluesquen confluesques confluesqui confluesquin confluesquis confluint confluir confluiran confluirem confluireu confluiria confluirien confluiries confluirà confluiràs confluiré confluiríem confluiríeu confluí confluíem confluíeu confluírem confluíreu confluís confluíssem confluísseu confluíssim confluíssiu confluïa confluïda confluïdes confluïen confluïes confluïguem confluïgueu confluïm confluïra confluïren confluïres confluïsc confluïsca confluïsquen confluïsques confluïssen confluïsses confluïssin confluïssis confluït confluïts confluïu confluïx confluïxen confluïxes confluïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
alir

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
rapat

confondre /koɱˈfon.dɾe/ /koɱˈfon.dɾə/ /kuɱˈfon.dɾə/ bal confon confonc confondran confondre confondrem confondreu confondria confondrien confondries confondrà confondràs confondré confondríem confondríeu confonem confonen confonent confoneu confonga confonguem confonguen confonguera confongueren confongueres confongues confonguessen confonguesses confonguessin confonguessis confongueu confongui confonguin confonguis confongué confonguérem confonguéreu confongués confonguéssem confonguésseu confonguéssim confonguéssiu confonguí confonia confonien confonies confons confoníem confoníeu confosa confoses confosos confós eiv occ v.cent val v
mengelirukan

conformar /koɱ.forˈma/ /koɱ.foɾˈma/ /koɱ.foɾˈmaɾ/ /kuɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conform conforma conformada conformades conformam conformant conformar conformara conformaran conformarem conformaren conformares conformareu conformaria conformarien conformaries conformarà conformaràs conformaré conformaríem conformaríeu conformassen conformasses conformassin conformassis conformat conformats conformau conformava conformaven conformaves conforme conformem conformen conformes conformessen conformesses conformessin conformessis conformeu conformi conformin conformis conformo conformà conformàrem conformàreu conformàs conformàssem conformàsseu conformàssim conformàssiu conformàvem conformàveu conformés conforméssem conformésseu conforméssim conforméssiu conformí occ sept val v
bentuk
Fer conforme, ésser conforme, a una llei, a un principi, a una norma, al costum.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
kenyamanan
Acció de confortar, de donar força i coratge en moment de desassossec.
Absència d'incomoditats.

confrare /koɱˈfɾa.ɾe/ /koɱˈfɾa.ɾə/ /kuɱˈfɾa.ɾə/ n masc
[[adik laki-laki]]

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
gilda

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
kesimpangsiuran
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent congel congela congelada congelades congelaia congelaien congelaies congelam congelant congelar congelara congelaran congelarem congelaren congelares congelareu congelaria congelarien congelaries congelariva congelariven congelarives congelarà congelaràs congelaré congelaríem congelaríeu congelarívem congelaríveu congelassen congelasses congelassin congelassis congelat congelats congelau congelava congelaven congelaves congelavi congelavo congele congeleguem congeleguessa congeleguessen congeleguesses congelegueu congelegués congeleguéssom congeleguéssou congelem congelen congeles congelessa congelessen congelesses congelessi congelessin congelessis congeleu congeli congelin congelis congelo congelos congels congelà congelàiem congelàieu congelàrem congelàreu congelàs congelàssem congelàsseu congelàssim congelàssiu congelàvem congelàvets congelàveu congelàvom congelés congeléssem congelésseu congeléssim congeléssiu congelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
membeku
Posar a menys de zero graus.

congoixa /koŋˈɡo.ʃa/ /koŋˈɡo.ʃə/ /koŋˈɡoj.ʃa/ /kuŋˈɡo.ʃə/ n fem
menyiksa

congoixar /koŋ.ɡojˈʃa/ /koŋ.ɡojˈʃaɾ/ /koŋ.ɡoˈʃa/ /kuŋ.ɡuˈʃa/ alg ant bal cent congoix congoixa congoixada congoixades congoixaia congoixaien congoixaies congoixam congoixant congoixar congoixara congoixaran congoixarem congoixaren congoixares congoixareu congoixaria congoixarien congoixaries congoixariva congoixariven congoixarives congoixarà congoixaràs congoixaré congoixaríem congoixaríeu congoixarívem congoixaríveu congoixassen congoixasses congoixassin congoixassis congoixat congoixats congoixau congoixava congoixaven congoixaves congoixavi congoixavo congoixe congoixeguem congoixeguessa congoixeguessen congoixeguesses congoixegueu congoixegués congoixeguéssom congoixeguéssou congoixem congoixen congoixes congoixessa congoixessen congoixesses congoixessi congoixessin congoixessis congoixeu congoixi congoixin congoixis congoixo congoixos congoixs congoixà congoixàiem congoixàieu congoixàrem congoixàreu congoixàs congoixàssem congoixàsseu congoixàssim congoixàssiu congoixàvem congoixàvets congoixàveu congoixàvom congoixés congoixéssem congoixésseu congoixéssim congoixéssiu congoixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menyiksa

congregar /koŋ.ɡɾeˈɣa/ /koŋ.ɡɾeˈɣaɾ/ /koŋ.ɡɾəˈɣa/ /kuŋ.ɡɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) congreg congrega congregada congregades congregam congregant congregar congregara congregaran congregarem congregaren congregares congregareu congregaria congregarien congregaries congregarà congregaràs congregaré congregaríem congregaríeu congregassen congregasses congregassin congregassis congregat congregats congregau congregava congregaven congregaves congrego congregue congreguem congreguen congregues congreguessen congreguesses congreguessin congreguessis congregueu congregui congreguin congreguis congregués congreguéssem congreguésseu congreguéssim congreguéssiu congreguí congregà congregàrem congregàreu congregàs congregàssem congregàsseu congregàssim congregàssiu congregàvem congregàveu occ sept val v
mengumpulkan

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
rapat
Reunió o assemblea de persones amb relació a algun afer.
kongres
Parlament o cambra de representació política.
konferensi
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

conhortar /ko.norˈta/ /ko.noɾˈta/ /ko.noɾˈtaɾ/ /ku.nurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conhort conhorta conhortada conhortades conhortam conhortant conhortar conhortara conhortaran conhortarem conhortaren conhortares conhortareu conhortaria conhortarien conhortaries conhortarà conhortaràs conhortaré conhortaríem conhortaríeu conhortassen conhortasses conhortassin conhortassis conhortat conhortats conhortau conhortava conhortaven conhortaves conhorte conhortem conhorten conhortes conhortessen conhortesses conhortessin conhortessis conhorteu conhorti conhortin conhortis conhorto conhortà conhortàrem conhortàreu conhortàs conhortàssem conhortàsseu conhortàssim conhortàssiu conhortàvem conhortàveu conhortés conhortéssem conhortésseu conhortéssim conhortéssiu conhortí occ sept val v
kenyamanan
Animar o exhortar algú que està abatut.

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
kelinci
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conill porquí n masc
kelinci percobaan

conjectura /kon.d͡ʒekˈtu.ɾa/ /kuɲ.ʒəkˈtu.ɾə/ n fem
dugaan

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
konjugasi

conjuminar /koɲ.d͡ʒu.miˈna/ /koɲ.d͡ʒu.miˈnaɾ/ /koɲ.ʒu.miˈna/ /kuɲ.ʒu.miˈna/ alg ant bal cent conjumina conjuminada conjuminades conjuminaia conjuminaien conjuminaies conjuminam conjuminant conjuminar conjuminara conjuminaran conjuminarem conjuminaren conjuminares conjuminareu conjuminaria conjuminarien conjuminaries conjuminariva conjuminariven conjuminarives conjuminarà conjuminaràs conjuminaré conjuminaríem conjuminaríeu conjuminarívem conjuminaríveu conjuminassen conjuminasses conjuminassin conjuminassis conjuminat conjuminats conjuminau conjuminava conjuminaven conjuminaves conjuminavi conjuminavo conjumine conjumineguem conjumineguessa conjumineguessen conjumineguesses conjuminegueu conjuminegués conjumineguéssom conjumineguéssou conjuminem conjuminen conjumines conjuminessa conjuminessen conjuminesses conjuminessi conjuminessin conjuminessis conjumineu conjumini conjuminin conjuminis conjumino conjuminos conjuminà conjuminàiem conjuminàieu conjuminàrem conjuminàreu conjuminàs conjuminàssem conjuminàsseu conjuminàssim conjuminàssiu conjuminàvem conjuminàvets conjuminàveu conjuminàvom conjuminés conjuminéssem conjuminésseu conjuminéssim conjuminéssiu conjuminí conjumín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berkomplot
Unir coses perquè combinin de la millor manera.
Posar-se d'acord unes persones per fer quelcom.

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
kata penghubung
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
antero
Agrupació d'elements amb una característica comuna.
himpunan
Sèrie, mena, tipus, sort.
Grup musical, banda.

conjuntar /kon.d͡ʒunˈtaɾ/ /koɲ.d͡ʒunˈˈta// /kun.ʒunˈta/ alg ant bal cent conjunt conjunta conjuntada conjuntades conjuntaia conjuntaien conjuntaies conjuntam conjuntant conjuntar conjuntara conjuntaran conjuntarem conjuntaren conjuntares conjuntareu conjuntaria conjuntarien conjuntaries conjuntariva conjuntariven conjuntarives conjuntarà conjuntaràs conjuntaré conjuntaríem conjuntaríeu conjuntarívem conjuntaríveu conjuntassen conjuntasses conjuntassin conjuntassis conjuntat conjuntats conjuntau conjuntava conjuntaven conjuntaves conjuntavi conjuntavo conjunte conjunteguem conjunteguessa conjunteguessen conjunteguesses conjuntegueu conjuntegués conjunteguéssom conjunteguéssou conjuntem conjunten conjuntes conjuntessa conjuntessen conjuntesses conjuntessi conjuntessin conjuntessis conjunteu conjunti conjuntin conjuntis conjunto conjuntos conjunts conjuntà conjuntàiem conjuntàieu conjuntàrem conjuntàreu conjuntàs conjuntàssem conjuntàsseu conjuntàssim conjuntàssiu conjuntàvem conjuntàvets conjuntàveu conjuntàvom conjuntés conjuntéssem conjuntésseu conjuntéssim conjuntéssiu conjuntí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
korek api

conjunyir /kon.ʒuˈɲi/ /kon.ʒuˈɲiɾ/ /kun.ʒuˈɲi/ alg ant bal centr conjunyeix conjunyeixa conjunyeixen conjunyeixes conjunyeixi conjunyeixin conjunyeixis conjunyeixo conjunyeixs conjunyesc conjunyesca conjunyesquen conjunyesques conjunyesqui conjunyesquin conjunyesquis conjunyia conjunyida conjunyides conjunyien conjunyies conjunyiguem conjunyiguera conjunyigueren conjunyigueres conjunyiguessen conjunyiguesses conjunyiguessin conjunyiguessis conjunyigueu conjunyigueva conjunyigueven conjunyigueves conjunyigué conjunyiguérem conjunyiguéreu conjunyigués conjunyiguéssem conjunyiguésseu conjunyiguéssim conjunyiguéssiu conjunyiguévem conjunyiguéveu conjunyim conjunyint conjunyir conjunyira conjunyiran conjunyirem conjunyiren conjunyires conjunyireu conjunyiria conjunyirien conjunyiries conjunyiriva conjunyiriven conjunyirives conjunyirà conjunyiràs conjunyiré conjunyiríem conjunyiríeu conjunyirívem conjunyiríveu conjunyisc conjunyisca conjunyisco conjunyiscos conjunyisquem conjunyisquen conjunyisques conjunyisqueu conjunyissa conjunyissen conjunyisses conjunyissi conjunyissin conjunyissis conjunyist conjunyit conjunyits conjunyiu conjunyiva conjunyiven conjunyives conjunyix conjunyixa conjunyixen conjunyixes conjunyixi conjunyixin conjunyixis conjunyixo conjunyixos conjunyí conjunyíem conjunyíets conjunyíeu conjunyírem conjunyíreu conjunyís conjunyíscon conjunyíssem conjunyísseu conjunyíssim conjunyíssiu conjunyíssom conjunyíssou conjunyívem conjunyíveu conjunyíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mempersatukan

conjur /koɲˈd͡ʒuɾ/ /koɲˈʒuɾ/ /kuɲˈʒur/ n masc
eja

conjurar /kon.d͡ʒuˈɾa/ /kon.d͡ʒuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conjur conjura conjurada conjurades conjuram conjurant conjurar conjurara conjuraran conjurarem conjuraren conjurares conjurareu conjuraria conjurarien conjuraries conjurarà conjuraràs conjuraré conjuraríem conjuraríeu conjurassen conjurasses conjurassin conjurassis conjurat conjurats conjurau conjurava conjuraven conjuraves conjure conjurem conjuren conjures conjuressen conjuresses conjuressin conjuressis conjureu conjuri conjurin conjuris conjuro conjurà conjuràrem conjuràreu conjuràs conjuràssem conjuràsseu conjuràssim conjuràssiu conjuràvem conjuràveu conjurés conjuréssem conjurésseu conjuréssim conjuréssiu conjurí occ sept val v
sumpah

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
hubungan
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquilla /koŋˈki.ʎa/ /koŋˈki.ʎə/ /kuŋˈki.ʎə/ n fem
cangkang
Closca dura i calcària que protegeix els mol·luscs.
(karate, taekwondo, esports de pilota) Peça de material dur i resistent de l'equip de determinats esportistes, de forma generalment triangular, que s'utilitza per a protegir-se els genitals.

conrear /kon.reˈa/ /kon.reˈaɾ/ /kun.reˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conrea conreada conreades conream conreant conrear conreara conrearan conrearem conrearen conreares conreareu conrearia conrearien conrearies conrearà conrearàs conrearé conrearíem conrearíeu conreassen conreasses conreassin conreassis conreat conreats conreau conreava conreaven conreaves conree conreem conreen conrees conreessen conreesses conreessin conreessis conreeu conrei conreo conreà conreàrem conreàreu conreàs conreàssem conreàsseu conreàssim conreàssiu conreàvem conreàveu conreés conreéssem conreésseu conreéssim conreéssiu conreí conreï conreïn conreïs occ sept val v
ladang

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
tembolok

consagrar /kon.saˈɣɾa/ /kon.saˈɣɾaɾ/ /kon.səˈɣɾa/ /kun.səˈɣɾa/ alg ant bal cent consagr consagra consagrada consagrades consagraia consagraien consagraies consagram consagrant consagrar consagrara consagraran consagrarem consagraren consagrares consagrareu consagraria consagrarien consagraries consagrariva consagrariven consagrarives consagrarà consagraràs consagraré consagraríem consagraríeu consagrarívem consagraríveu consagrassen consagrasses consagrassin consagrassis consagrat consagrats consagrau consagrava consagraven consagraves consagravi consagravo consagre consagreguem consagreguessa consagreguessen consagreguesses consagregueu consagregués consagreguéssom consagreguéssou consagrem consagren consagres consagressa consagressen consagresses consagressi consagressin consagressis consagreu consagri consagrin consagris consagro consagros consagrs consagrà consagràiem consagràieu consagràrem consagràreu consagràs consagràssem consagràsseu consagràssim consagràssiu consagràvem consagràvets consagràveu consagràvom consagrés consagréssem consagrésseu consagréssim consagréssiu consagrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menahbiskan
Fer sagrada alguna persona o cosa.
mengabdikan
Pronunciar amb intenció el sacerdot les paraules de la consagració sobre la matèria deguda (generalment sobre l'hòstia i el vi).
Oferir, dedicar a Déu alguna cosa o persona.
Erigir un monument per a perpetuar la memòria d'alguna persona o esdeveniment.

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
sadar

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
kesadaran
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
advis
Acte o efecte d'aconsellar.

consens /konˈsens/ /konˈsɛns/ /kunˈsɛns/ n masc
konsensus

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
persetujuan

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ alg bal consent consenta consenten consentes consenti consentia consentida consentides consentien consenties consentiguem consentigueu consentim consentin consentint consentir consentira consentiran consentirem consentiren consentires consentireu consentiria consentirien consentiries consentirà consentiràs consentiré consentiríem consentiríeu consentis consentissen consentisses consentissin consentissis consentit consentits consentiu consento consents consentí consentíem consentíeu consentírem consentíreu consentís consentíssem consentísseu consentíssim consentíssiu eiv occ sept v.cent val v
rela

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
akibat

conserva /konˈseɾ.ba/ /konˈseɾ.va/ /konˈseɾ.və/ /kunˈser.bə/ /kunˈseɾ.və/ n fem
cagar alam
Aliment preparat per mantenir la comestibilitat envasat hermèticament i evitant l'acció de microorganismes.

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ n fem
konservasi

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
konservatif
Que conserva.

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ n masc
bahan pengawet
Persona que té com a missió la conservació d'alguna cosa.

conservant /kon.serˈβan/ /kon.seɾˈbant/ /kon.seɾˈvant/ /kon.səɾˈvant/ /kun.sərˈban/ /kun.səɾˈvant/ n masc
bahan pengawet

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conserv conserva conservada conservades conservam conservant conservar conservara conservaran conservarem conservaren conservares conservareu conservaria conservarien conservaries conservarà conservaràs conservaré conservaríem conservaríeu conservassen conservasses conservassin conservassis conservat conservats conservau conservava conservaven conservaves conserve conservem conserven conserves conservessen conservesses conservessin conservessis conserveu conservi conservin conservis conservo conservà conservàrem conservàreu conservàs conservàssem conservàsseu conservàssim conservàssiu conservàvem conservàveu conservés conservéssem conservésseu conservéssim conservéssiu conserví occ sept val v
mengasamkan
Guardar, retenir, no deixar perdre.

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
konsiderasi

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) consider considera considerada considerades consideram considerant considerar considerara consideraran considerarem consideraren considerares considerareu consideraria considerarien consideraries considerarà consideraràs consideraré consideraríem consideraríeu considerassen considerasses considerassin considerassis considerat considerats considerau considerava consideraven consideraves considere considerem consideren consideres consideressen consideresses consideressin consideressis considereu consideri considerin consideris considero considerà consideràrem consideràreu consideràs consideràssem consideràsseu consideràssim consideràssiu consideràvem consideràveu considerés consideréssem considerésseu consideréssim consideréssiu considerí occ sept val v
anggap
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consir /konˈsiɾ/ /kunˈsir/ n masc
meditasi

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
konsistensi

consola de joc n fem
spillekonsol

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
konsulat

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
huruf mati

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
konsorsium

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ alg ant bal cent conspir conspira conspirada conspirades conspiraia conspiraien conspiraies conspiram conspirant conspirar conspirara conspiraran conspirarem conspiraren conspirares conspirareu conspiraria conspirarien conspiraries conspirariva conspirariven conspirarives conspirarà conspiraràs conspiraré conspiraríem conspiraríeu conspirarívem conspiraríveu conspirassen conspirasses conspirassin conspirassis conspirat conspirats conspirau conspirava conspiraven conspiraves conspiravi conspiravo conspire conspireguem conspireguessa conspireguessen conspireguesses conspiregueu conspiregués conspireguéssom conspireguéssou conspirem conspiren conspires conspiressa conspiressen conspiresses conspiressi conspiressin conspiressis conspireu conspiri conspirin conspiris conspiro conspiros conspirs conspirà conspiràiem conspiràieu conspiràrem conspiràreu conspiràs conspiràssem conspiràsseu conspiràssim conspiràssiu conspiràvem conspiràvets conspiràveu conspiràvom conspirés conspiréssem conspirésseu conspiréssim conspiréssiu conspirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berkomplot

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
tetap
Que no es troba subjecte al canvi.

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ n fem
konstan
(matemàtiques) Quantitat que té sempre el mateix valor

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
terus-menerus

constar /konsˈta/ /konsˈtaɾ/ /kunsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) const consta constada constades constam constant constar constara constaran constarem constaren constares constareu constaria constarien constaries constarà constaràs constaré constaríem constaríeu constassen constasses constassin constassis constat constats constau constava constaven constaves conste constem consten constes constessen constesses constessin constessis consteu consti constin constis consto constà constàrem constàreu constàs constàssem constàsseu constàssim constàssiu constàvem constàveu constés constéssem constésseu constéssim constéssiu constí occ sept val v
bening
Saber del cert, ésser manifest.

constatar /kons.taˈta/ /kons.taˈtaɾ/ /kuns.təˈta/ alg ant bal cent constat constata constatada constatades constataia constataien constataies constatam constatant constatar constatara constataran constatarem constataren constatares constatareu constataria constatarien constataries constatariva constatariven constatarives constatarà constataràs constataré constataríem constataríeu constatarívem constataríveu constatassen constatasses constatassin constatassis constatat constatats constatau constatava constataven constataves constatavi constatavo constate constateguem constateguessa constateguessen constateguesses constategueu constategués constateguéssom constateguéssou constatem constaten constates constatessa constatessen constatesses constatessi constatessin constatessis constateu constati constatin constatis constato constatos constats constatà constatàiem constatàieu constatàrem constatàreu constatàs constatàssem constatàsseu constatàssim constatàssiu constatàvem constatàvets constatàveu constatàvom constatés constatéssem constatésseu constatéssim constatéssiu constatí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
Periksa

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
konstelasi rasi bintang

constipat /kons.tiˈpat/ /kuns.tiˈpat/ n masc
pilek

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
konstitusi

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
pembangunan

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
membangun
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

consular /kon.suˈɫaɾ/ /kun.suˈɫar/ adj
konsuler

consulta /konˈsuɫ.ta/ /konˈsuɫ.tə/ /kunˈsuɫ.tə/ n fem
kueri

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ alg ant bal cent consult consulta consultada consultades consultaia consultaien consultaies consultam consultant consultar consultara consultaran consultarem consultaren consultares consultareu consultaria consultarien consultaries consultariva consultariven consultarives consultarà consultaràs consultaré consultaríem consultaríeu consultarívem consultaríveu consultassen consultasses consultassin consultassis consultat consultats consultau consultava consultaven consultaves consultavi consultavo consulte consulteguem consulteguessa consulteguessen consulteguesses consultegueu consultegués consulteguéssom consulteguéssou consultem consulten consultes consultessa consultessen consultesses consultessi consultessin consultessis consulteu consulti consultin consultis consulto consultos consults consultà consultàiem consultàieu consultàrem consultàreu consultàs consultàssem consultàsseu consultàssim consultàssiu consultàvem consultàvets consultàveu consultàvom consultés consultéssem consultésseu consultéssim consultéssiu consultí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berkonsultasi

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ n masc
konsumsi

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contagia contagiada contagiades contagiam contagiant contagiar contagiara contagiaran contagiarem contagiaren contagiares contagiareu contagiaria contagiarien contagiaries contagiarà contagiaràs contagiaré contagiaríem contagiaríeu contagiassen contagiasses contagiassin contagiassis contagiat contagiats contagiau contagiava contagiaven contagiaves contagie contagiem contagien contagies contagiessen contagiesses contagiessin contagiessis contagieu contagii contagio contagià contagiàrem contagiàreu contagiàs contagiàssem contagiàsseu contagiàssim contagiàssiu contagiàvem contagiàveu contagiés contagiéssem contagiésseu contagiéssim contagiéssiu contagií contagiï contagiïn contagiïs occ sept val v
sebar luas

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
pencemaran
Acció i efecte de contaminar.

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
menceritakan

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
cerita dongeng
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contemplar /kon.temˈpɫa/ /kon.temˈpɫaɾ/ /kon.təmˈpɫa/ /kun.təmˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contempl contempla contemplada contemplades contemplam contemplant contemplar contemplara contemplaran contemplarem contemplaren contemplares contemplareu contemplaria contemplarien contemplaries contemplarà contemplaràs contemplaré contemplaríem contemplaríeu contemplassen contemplasses contemplassin contemplassis contemplat contemplats contemplau contemplava contemplaven contemplaves contemple contemplem contemplen contemples contemplessen contemplesses contemplessin contemplessis contempleu contempli contemplin contemplis contemplo contemplà contemplàrem contemplàreu contemplàs contemplàssem contemplàsseu contemplàssim contemplàssiu contemplàvem contemplàveu contemplés contempléssem contemplésseu contempléssim contempléssiu contemplí occ sept val v
survei

contemporani /kon.tem.poˈɾa.ni/ /kon.təm.poˈɾa.ni/ /kun.təm.puˈɾa.ni/ adj masc
kontemporer

contendir /kon.tenˈdi/ /kon.tenˈdiɾ/ /kon.tənˈdi/ /kun.tənˈdi/ alg ant bal centr contendeix contendeixa contendeixen contendeixes contendeixi contendeixin contendeixis contendeixo contendeixs contendesc contendesca contendesquen contendesques contendesqui contendesquin contendesquis contendia contendida contendides contendien contendies contendiguem contendiguera contendigueren contendigueres contendiguessen contendiguesses contendiguessin contendiguessis contendigueu contendigueva contendigueven contendigueves contendigué contendiguérem contendiguéreu contendigués contendiguéssem contendiguésseu contendiguéssim contendiguéssiu contendiguévem contendiguéveu contendim contendint contendir contendira contendiran contendirem contendiren contendires contendireu contendiria contendirien contendiries contendiriva contendiriven contendirives contendirà contendiràs contendiré contendiríem contendiríeu contendirívem contendiríveu contendisc contendisca contendisco contendiscos contendisquem contendisquen contendisques contendisqueu contendissa contendissen contendisses contendissi contendissin contendissis contendist contendit contendits contendiu contendiva contendiven contendives contendix contendixa contendixen contendixes contendixi contendixin contendixis contendixo contendixos contendí contendíem contendíets contendíeu contendírem contendíreu contendís contendíscon contendíssem contendísseu contendíssim contendíssiu contendíssom contendíssou contendívem contendíveu contendíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bertempur

contendre /konˈten.dɾe/ /konˈten.dɾə/ /kunˈten.dɾə/ /kunˈtɾen.da/ contenc contendran contendre contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenem contenen contenent conteneu contenga contenguem contenguen contenguera contengueren contengueres contengues contenguessen contenguesses contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssem contenguésseu contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contens conteníem conteníeu contesa conteses contesos contès contén contés eiv occ v.cent val v
bertempur
(alguerès) contenir.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
kontainer
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ bal contenc contendran contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenen contenguda contengudes contenguem contengueren contengueres contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengut contenguts contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contenim contenint contenir conteniu contens conteníem conteníeu continc contindran contindrem contindreu contindria contindrien contindries contindrà contindràs contindré contindríem contindríeu continga continguda contingudes continguem continguen continguera contingueren contingueres contingues continguessen continguesses continguessin continguessis contingueu contingui continguin continguis contingut continguts contingué continguérem continguéreu contingués continguéssem continguésseu continguéssim continguéssiu continguí conté contén contín occ val v
membendung
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contesta /konˈtes.ta/ /konˈtes.tə/ /kunˈtes.tə/ n fem
balas

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contest contesta contestada contestades contestam contestant contestar contestara contestaran contestarem contestaren contestares contestareu contestaria contestarien contestaries contestarà contestaràs contestaré contestaríem contestaríeu contestassen contestasses contestassin contestassis contestat contestats contestau contestava contestaven contestaves conteste contestem contesten contestes contestessen contestesses contestessin contestessis contesteu contesti contestin contestis contesto contestà contestàrem contestàreu contestàs contestàssem contestàsseu contestàssim contestàssiu contestàvem contestàveu contestés contestéssem contestésseu contestéssim contestéssiu contestí occ sept val v
menjawab

context /kunˈtekst/ n masc
konteks

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
benua
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ contínua adj masc
kontinu

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ adv
terus-menerus

continuïtat n fem
kontinuitas

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
kontra
Relació que denota oposició.

contra rellotge adv
berpacu dengan waktu

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
bas betot

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
penyelundup

contracanxa /ˌkon.tɾaˈkaɲ.t͡ʃa/ /ˌkɔn.tɾəˈkaɲ.ʃə/ n fem
hutan

contracció /kon.tɾak.siˈo/ /kon.tɾək.siˈo/ /kun.tɾək.siˈo/ n fem
penyusutan

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ alg ant bal cent contract contracta contractada contractades contractaia contractaien contractaies contractam contractant contractar contractara contractaran contractarem contractaren contractares contractareu contractaria contractarien contractaries contractariva contractariven contractarives contractarà contractaràs contractaré contractaríem contractaríeu contractarívem contractaríveu contractassen contractasses contractassin contractassis contractat contractats contractau contractava contractaven contractaves contractavi contractavo contracte contracteguem contracteguessa contracteguessen contracteguesses contractegueu contractegués contracteguéssom contracteguéssou contractem contracten contractes contractessa contractessen contractesses contractessi contractessin contractessis contracteu contracti contractin contractis contracto contractos contracts contractà contractàiem contractàieu contractàrem contractàreu contractàs contractàssem contractàsseu contractàssim contractàssiu contractàvem contractàvets contractàveu contractàvom contractés contractéssem contractésseu contractéssim contractéssiu contractí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menyusutkan

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
kontrak
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrada /konˈtɾa.ða/ /konˈtɾa.ðə/ /kunˈtɾa.ðə/ n fem
bangsa

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ alg bal contrafacem contrafacen contrafaces contrafaceu contrafaci contrafacin contrafacis contrafaig contrafan contrafaran contrafarem contrafareu contrafaria contrafarien contrafaries contrafarà contrafaràs contrafaré contrafaríem contrafaríeu contrafaç contrafaça contrafeia contrafeien contrafeies contrafeim contrafeis contrafem contrafent contrafer contrafera contraferen contraferes contrafessen contrafesses contrafessin contrafessis contrafet contrafeta contrafetes contrafets contrafeu contrafiu contrafà contrafàs contrafèiem contrafèieu contrafé contraféiem contraféieu contraférem contraféreu contrafés contraféssem contrafésseu contraféssim contraféssiu contraféu val v
memalsukan
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
kata sandi

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
kekontrasan

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
kontrak

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
peran

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
wajib pajak

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ bal contribueix contribueixen contribueixes contribueixi contribueixin contribueixis contribueixo contribuesc contribuesqui contribuesquin contribuesquis contribuint contribuir contribuiran contribuirem contribuireu contribuiria contribuirien contribuiries contribuirà contribuiràs contribuiré contribuiríem contribuiríeu contribuí contribuíem contribuíeu contribuírem contribuíreu contribuís contribuíssem contribuísseu contribuíssim contribuíssiu contribuïa contribuïda contribuïdes contribuïen contribuïes contribuïguem contribuïgueu contribuïm contribuïra contribuïren contribuïres contribuïsc contribuïsca contribuïsquen contribuïsques contribuïssen contribuïsses contribuïssin contribuïssis contribuït contribuïts contribuïu contribuïx contribuïxen contribuïxes contribuïxo n-occ occ sept val v
peran

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
kendali
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
kawalan
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

controlador n masc
marsekal

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) control controla controlada controlades controlam controlant controlar controlara controlaran controlarem controlaren controlares controlareu controlaria controlarien controlaries controlarà controlaràs controlaré controlaríem controlaríeu controlassen controlasses controlassin controlassis controlat controlats controlau controlava controlaven controlaves controle controlem controlen controles controlessen controlesses controlessin controlessis controleu controli controlin controlis controlo controlà controlàrem controlàreu controlàs controlàssem controlàsseu controlàssim controlàssiu controlàvem controlàveu controlés controléssem controlésseu controléssim controléssiu controlí occ sept val v
mengontrol mengendalikan
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.
mengendalikan mengontrol
(esports de pilota) Jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(esports de pilota) Deixar, un jugador, la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.

contuberni /kon.tuˈbɛɾ.ni/ /kun.tuˈbɛr.ni/ /kun.tuˈβɛr.ni/ n masc
kohabitasi
Convivència de diferents persones.

contusionar /kon.tu.zi.oˈna/ /kon.tu.zi.oˈnaɾ/ /kun.tu.zi.uˈna/ alg ant bal cent contusion contusiona contusionada contusionades contusionaia contusionaien contusionaies contusionam contusionant contusionar contusionara contusionaran contusionarem contusionaren contusionares contusionareu contusionaria contusionarien contusionaries contusionariva contusionariven contusionarives contusionarà contusionaràs contusionaré contusionaríem contusionaríeu contusionarívem contusionaríveu contusionassen contusionasses contusionassin contusionassis contusionat contusionats contusionau contusionava contusionaven contusionaves contusionavi contusionavo contusione contusioneguem contusioneguessa contusioneguessen contusioneguesses contusionegueu contusionegués contusioneguéssom contusioneguéssou contusionem contusionen contusiones contusionessa contusionessen contusionesses contusionessi contusionessin contusionessis contusioneu contusioni contusionin contusionis contusiono contusionos contusions contusionà contusionàiem contusionàieu contusionàrem contusionàreu contusionàs contusionàssem contusionàsseu contusionàssim contusionàssiu contusionàvem contusionàvets contusionàveu contusionàvom contusionés contusionéssem contusionésseu contusionéssim contusionéssiu contusioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bonyok

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ n fem
memar

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
konurbasi

convenient /kom.be.niˈen/ /koɱ.ve.niˈent/ /koɱ.və.niˈent/ /kum.bə.niˈen/ /kuɱ.və.niˈen/ adj
cocok

convenir /kom.beˈni/ /koɱ.veˈniɾ/ /koɱ.vəˈni/ /kum.bəˈni/ /kuɱ.vəˈni/ bal convenc convendran convendrem convendreu convendria convendrien convendries convendrà convendràs convendré convendríem convendríeu convenen convenguda convengudes convenguem convengueren convengueres convenguessin convenguessis convengueu convengui convenguin convenguis convengut convenguts convengué convenguérem convenguéreu convengués convenguéssim convenguéssiu convenguí convenia convenien convenies convenim convenint convenir conveniu convens conveníem conveníeu convinc convindran convindrem convindreu convindria convindrien convindries convindrà convindràs convindré convindríem convindríeu convinga convinguda convingudes convinguem convinguen convinguera convingueren convingueres convingues convinguessen convinguesses convinguessin convinguessis convingueu convingui convinguin convinguis convingut convinguts convingué convinguérem convinguéreu convingués convinguéssem convinguésseu convinguéssim convinguéssiu convinguí convé convén occ val v
berjanji

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
asrama

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
percakapan
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ bal converteix converteixen converteixes converteixi converteixin converteixis converteixo convertesc convertesqui convertesquin convertesquis convertia convertida convertides convertien converties convertiguem convertigueu convertim convertint convertir convertira convertiran convertirem convertiren convertires convertireu convertiria convertirien convertiries convertirà convertiràs convertiré convertiríem convertiríeu convertisc convertisca convertisquen convertisques convertissen convertisses convertissin convertissis convertit convertits convertiu convertix convertixen convertixes convertixo convertí convertíem convertíeu convertírem convertíreu convertís convertíssem convertísseu convertíssim convertíssiu n-occ occ sept val v
mengubah
Transformar una cosa en una altra.
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convid convida convidada convidades convidam convidant convidar convidara convidaran convidarem convidaren convidares convidareu convidaria convidarien convidaries convidarà convidaràs convidaré convidaríem convidaríeu convidassen convidasses convidassin convidassis convidat convidats convidau convidava convidaven convidaves convide convidem conviden convides convidessen convidesses convidessin convidessis convideu convidi convidin convidis convido convidà convidàrem convidàreu convidàs convidàssem convidàsseu convidàssim convidàssiu convidàvem convidàveu convidés convidéssem convidésseu convidéssim convidéssiu convidí occ sept val v
mengundang

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
tamu

convit /komˈbit/ /koɱˈvit/ /kumˈbit/ /kuɱˈvit/ n masc
traktir

convivència /kom.biˈβɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.ə/ /kuɱ.viˈvɛn.si.ə/ n fem
kohabitasi

convocatòria /kom.bo.kaˈtɔ.ɾi.a/ /koɱ.vo.kaˈtɔ.ɾi.a/ /koɱ.vo.kəˈtɔ.ɾi.ə/ /kuɱ.vu.kəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
panggilan

convulsar /kom.buɫˈsa/ /kom.buɫˈsaɾ/ /koɱ.vuɫˈsa/ /koɱ.vuɫˈsaɾ/ /kum.buɫˈsa/ /kuɱ.vuɫˈsa/ alg ant bal cent convuls convulsa convulsada convulsades convulsaia convulsaien convulsaies convulsam convulsant convulsar convulsara convulsaran convulsarem convulsaren convulsares convulsareu convulsaria convulsarien convulsaries convulsariva convulsariven convulsarives convulsarà convulsaràs convulsaré convulsaríem convulsaríeu convulsarívem convulsaríveu convulsassen convulsasses convulsassin convulsassis convulsat convulsats convulsau convulsava convulsaven convulsaves convulsavi convulsavo convulse convulseguem convulseguessa convulseguessen convulseguesses convulsegueu convulsegués convulseguéssom convulseguéssou convulsem convulsen convulses convulsessa convulsessen convulsesses convulsessi convulsessin convulsessis convulseu convulsi convulsin convulsis convulso convulsos convulss convulsà convulsàiem convulsàieu convulsàrem convulsàreu convulsàs convulsàssem convulsàsseu convulsàssim convulsàssiu convulsàvem convulsàvets convulsàveu convulsàvom convulsés convulséssem convulsésseu convulséssim convulséssiu convulsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kejang

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ bal convencem convencen convencent convencera convenceran convencerem convenceren convenceres convencereu convenceria convencerien convenceries convencerà convenceràs convenceré convenceríem convenceríeu convences convencessen convencesses convencessin convencessis convenceu convenci convencia convencien convencies convencin convencis convencé convencérem convencéreu convencés convencéssem convencésseu convencéssim convencéssiu convencí convencíem convencíeu convenç convença convenço convençuda convençudes convençut convençuts convèncer convéncer eiv occ sept v.cent val v
meyakinkan

conxorxa /koɲˈt͡ʃɔr.t͡ʃa/ /koɲˈt͡ʃɔɾ.t͡ʃa/ /koɲˈt͡ʃɔɾ.t͡ʃɔ/ /koɲˈʃɔɾ.ʃə/ /kuɲˈʃɔr.ʃə/ n fem
permufakatan jahat

conxorxar-se /koɲ.t͡ʃoɾˈt͡ʃaɾ.se/ /koɲ.ʃoɾˈʃaɾ.sə/ /kuɲ.ʃur.ʃərˈsə/ /kuɲ.ʃurˈʃar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) conxorx conxorxa conxorxada conxorxades conxorxam conxorxant conxorxar conxorxara conxorxaran conxorxarem conxorxaren conxorxares conxorxareu conxorxaria conxorxarien conxorxaries conxorxarà conxorxaràs conxorxaré conxorxaríem conxorxaríeu conxorxassen conxorxasses conxorxassin conxorxassis conxorxat conxorxats conxorxau conxorxava conxorxaven conxorxaves conxorxe conxorxem conxorxen conxorxes conxorxessen conxorxesses conxorxessin conxorxessis conxorxeu conxorxi conxorxin conxorxis conxorxo conxorxà conxorxàrem conxorxàreu conxorxàs conxorxàssem conxorxàsseu conxorxàssim conxorxàssiu conxorxàvem conxorxàveu conxorxés conxorxéssem conxorxésseu conxorxéssim conxorxéssiu conxorxí occ sept val v
berkomplot

cony /ˈkoɲ/ n masc
tempik memek

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
bertemu
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
kenal
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
kerja sama

coordinador /ko.or.ði.naˈðo/ /ko.oɾ.ði.naˈðoɾ/ /ko.oɾ.ði.nəˈðo/ /ku.ur.di.nəˈðo/ /ku.ur.ði.nəˈðo/ n masc
koordinator

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
bacok
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
kudeta

cop de cap n masc
sundul

cop de dits n masc
keran

cop de marc n masc
kayu

cop de puny n masc
pukulan

cop guanyador n masc
pemenang

cop natural n masc
alami

cop pla n masc
[[kemudi|mengemudi(kan)]]

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
beker
Recipient per contenir líquid amb un peu.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un recipient ornamental.
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.
topi
La part buida d'un barret en què hi entra el cap.
cangkir
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.

copar /koˈpa/ /koˈpaɾ/ /kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cop copa copada copades copam copant copar copara coparan coparem coparen copares copareu coparia coparien coparies coparà coparàs coparé coparíem coparíeu copassen copasses copassin copassis copat copats copau copava copaven copaves cope copem copen copes copessen copesses copessin copessis copeu copi copin copis copo copà copàrem copàreu copàs copàssem copàsseu copàssim copàssiu copàvem copàveu copés copéssem copésseu copéssim copéssiu copí occ sept val v
mengepung
Tallar la retirada d’un enemic envoltant-lo.
berjudi
Apostar la quantitat total de què respon la banca.
mengembalikkan
Acaparar tots els llocs d’una elecció, competició.

copejar /ko.peˈd͡ʒa/ /ko.peˈd͡ʒaɾ/ /ko.peˈʒa/ /ko.pəˈd͡ʒa/ /ku.pəˈʒa/ alg bal copege copegem copegen copeges copegessen copegesses copegessin copegessis copegeu copegi copegin copegis copegés copegéssem copegésseu copegéssim copegéssiu copegí copeig copeja copejada copejades copejam copejant copejar copejara copejaran copejarem copejaren copejares copejareu copejaria copejarien copejaries copejarà copejaràs copejaré copejaríem copejaríeu copejassen copejasses copejassin copejassis copejat copejats copejau copejava copejaven copejaves copejo copejà copejàrem copejàreu copejàs copejàssem copejàsseu copejàssim copejàssiu copejàvem copejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
banting

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
kopernisium

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) copia copiada copiades copiam copiant copiar copiara copiaran copiarem copiaren copiares copiareu copiaria copiarien copiaries copiarà copiaràs copiaré copiaríem copiaríeu copiassen copiasses copiassin copiassis copiat copiats copiau copiava copiaven copiaves copie copiem copien copies copiessen copiesses copiessin copiessis copieu copii copio copià copiàrem copiàreu copiàs copiàssem copiàsseu copiàssim copiàssiu copiàvem copiàveu copiés copiéssem copiésseu copiéssim copiéssiu copií copiï copiïn copiïs occ sept val v
membuat duplikat
Reproduir un text o document original.
menjiplak
Fer un examen de forma fraudulenta amb les mateixes respostes d'un altre.

copsar /kopˈsa/ /kopˈsaɾ/ /kupˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cops copsa copsada copsades copsam copsant copsar copsara copsaran copsarem copsaren copsares copsareu copsaria copsarien copsaries copsarà copsaràs copsaré copsaríem copsaríeu copsassen copsasses copsassin copsassis copsat copsats copsau copsava copsaven copsaves copse copsem copsen copses copsessen copsesses copsessin copsessis copseu copsi copsin copsis copso copsà copsàrem copsàreu copsàs copsàssem copsàsseu copsàssim copsàssiu copsàvem copsàveu copsés copséssem copsésseu copséssim copséssiu copsí occ sept val v
sergap
Agafar al vol.
apal
Arribar a percebre.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
Koptik
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
jantung hati
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
jantung
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ adj
sirup
Cordial, entranyable.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n fem
kor
Grup de persones que canten simultàniament, de vegades també dit en la forma reduïda cor.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n masc
karang
Animal metazou marí proveït d'un esquelet calcari; corall.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
karang

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
keberanian
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
gagak besar
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbar /korˈba/ /koɾˈbaɾ/ /kurˈba/ alg ant bal cent corb corba corbada corbades corbaia corbaien corbaies corbam corbant corbar corbara corbaran corbarem corbaren corbares corbareu corbaria corbarien corbaries corbariva corbariven corbarives corbarà corbaràs corbaré corbaríem corbaríeu corbarívem corbaríveu corbassen corbasses corbassin corbassis corbat corbats corbau corbava corbaven corbaves corbavi corbavo corbe corbeguem corbeguessa corbeguessen corbeguesses corbegueu corbegués corbeguéssom corbeguéssou corbem corben corbes corbessa corbessen corbesses corbessi corbessin corbessis corbeu corbi corbin corbis corbo corbos corbs corbà corbàiem corbàieu corbàrem corbàreu corbàs corbàssem corbàsseu corbàssim corbàssiu corbàvem corbàvets corbàveu corbàvom corbés corbéssem corbésseu corbéssim corbéssiu corbí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
belok

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
dasi
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corc /ˈkork/ n masc
belatung
Larva o adult de certs coleòpters que s'alimenten de la fusta, del gra o d'altres vegetals.
càries
(figurat) Persona o cosa que consumeix els béns d'altri.

corcar /korˈka/ /koɾˈka/ /koɾˈkaɾ/ /kurˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corc corca corcada corcades corcam corcant corcar corcara corcaran corcarem corcaren corcares corcareu corcaria corcarien corcaries corcarà corcaràs corcaré corcaríem corcaríeu corcassen corcasses corcassin corcassis corcat corcats corcau corcava corcaven corcaves corco corcà corcàrem corcàreu corcàs corcàssem corcàsseu corcàssim corcàssiu corcàvem corcàveu corque corquem corquen corques corquessen corquesses corquessin corquessis corqueu corqui corquin corquis corqués corquéssem corquésseu corquéssim corquéssiu corquí occ sept val v
menggigit

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
tali
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordar /korˈða/ /koɾˈða/ /koɾˈðaɾ/ /kurˈda/ /kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cord corda cordada cordades cordam cordant cordar cordara cordaran cordarem cordaren cordares cordareu cordaria cordarien cordaries cordarà cordaràs cordaré cordaríem cordaríeu cordassen cordasses cordassin cordassis cordat cordats cordau cordava cordaven cordaves corde cordem corden cordes cordessen cordesses cordessin cordessis cordeu cordi cordin cordis cordo cordà cordàrem cordàreu cordàs cordàssem cordàsseu cordàssim cordàssiu cordàvem cordàveu cordés cordéssem cordésseu cordéssim cordéssiu cordí occ sept val v
itil
Cenyir o tancar una peça de vestir amb botons, gafets, agulla o cordons.

cordatge n masc
menghadap

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
sirup

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
koreografi

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
Korea
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
Korea
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkɔrn/ n masc
tanjidor
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
tumpah ruah
Símbol del corn de l'abundància.

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
mahkota

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
pemahkotaan

coronar /ko.ɾoˈna/ /ko.ɾoˈnaɾ/ /ku.ɾuˈna/ alg ant bal cent coron corona coronada coronades coronaia coronaien coronaies coronam coronant coronar coronara coronaran coronarem coronaren coronares coronareu coronaria coronarien coronaries coronariva coronariven coronarives coronarà coronaràs coronaré coronaríem coronaríeu coronarívem coronaríveu coronassen coronasses coronassin coronassis coronat coronats coronau coronava coronaven coronaves coronavi coronavo corone coroneguem coroneguessa coroneguessen coroneguesses coronegueu coronegués coroneguéssom coroneguéssou coronem coronen corones coronessa coronessen coronesses coronessi coronessin coronessis coroneu coroni coronin coronis corono coronos corons coronà coronàiem coronàieu coronàrem coronàreu coronàs coronàssem coronàsseu coronàssim coronàssiu coronàvem coronàvets coronàveu coronàvom coronés coronéssem coronésseu coronéssim coronéssiu coroní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mahkota

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
koronavirus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
kolonel

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
pen

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
koreksi

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
tepat

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
koridor
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
pelari
Esportista en una prova de cursa.
(beisbol) Atacant que avança cap a una base o que està aturat en una base.
(futbol americà) Atacant, generalment en nombre de dos i situat unes iardes darrere el quaterback, que s'encarrega principalment de fer avançar la pilota cap a la línia de gol contrària.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ alg ant bal centr corregeix corregeixa corregeixen corregeixes corregeixi corregeixin corregeixis corregeixo corregeixs corregesc corregesca corregesquen corregesques corregesqui corregesquin corregesquis corregia corregida corregides corregien corregies corregiguem corregiguera corregigueren corregigueres corregiguessen corregiguesses corregiguessin corregiguessis corregigueu corregigueva corregigueven corregigueves corregigué corregiguérem corregiguéreu corregigués corregiguéssem corregiguésseu corregiguéssim corregiguéssiu corregiguévem corregiguéveu corregim corregint corregir corregira corregiran corregirem corregiren corregires corregireu corregiria corregirien corregiries corregiriva corregiriven corregirives corregirà corregiràs corregiré corregiríem corregiríeu corregirívem corregiríveu corregisc corregisca corregisco corregiscos corregisquem corregisquen corregisques corregisqueu corregissa corregissen corregisses corregissi corregissin corregissis corregist corregit corregits corregiu corregiva corregiven corregives corregix corregixa corregixen corregixes corregixi corregixin corregixis corregixo corregixos corregí corregíem corregíets corregíeu corregírem corregíreu corregís corregíscon corregíssem corregísseu corregíssim corregíssiu corregíssom corregíssou corregívem corregíveu corregíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memperbaiki

correguda /ko.reˈɣu.ða/ /ko.rəˈɣu.ðə/ n fem
balap
(futbol americà) Acció d'un corredor que rep la pilota, consistent a avançar pel camp de joc mantenint-la i esquivant els defensors de l'equip adversari fins que és placat i toca a terra almenys amb un genoll.
jalan
(beisbol) Punt aconseguit per un atacant que arriba a la base de meta sense ser eliminat, després d'haver recorregut totes les bases en sentit contrari a les agulles del rellotge.

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
korelasi

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
alir
Massa que flueix contínuament.

correntment /koˌremˈmen/ /koˌremˈment/ /kuˌremˈmen/ adv
dengan fasih

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
koresponden

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
kurir
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
email

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ bal corromp corrompa corrompem corrompen corrompent corrompera corromperen corromperes corrompes corrompessen corrompesses corrompessin corrompessis corrompeu corrompi corrompia corrompien corrompies corrompin corrompis corrompo corrompran corrompre corromprem corrompreu corrompria corromprien corrompries corromprà corrompràs corrompré corrompríem corrompríeu corromps corrompuda corrompudes corromput corromputs corrompé corrompérem corrompéreu corrompés corrompéssem corrompésseu corrompéssim corrompéssiu corrompí corrompíem corrompíeu occ sept val v
ubah
Alterar o mudar la forma d'alguna cosa.

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
kebobrokan
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
kuda

cort /ˈkort/ n fem
halaman
(central, septentrional) Lloc tancat a peu pla de la casa rural destinat al bestiar gros i menut, proveït de menjadores, abeuradores i jaços.
istana
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
gorden tirai
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
kortisol

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
sopan

cos n masc
badan tubuh
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
barang
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
sepupu

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
jahit

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
kosmos

cost /ˈkɔst/ n masc
biaya

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
pantai
Part de la terra que toca al mar.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cost costa costada costades costam costant costar costara costaran costarem costaren costares costareu costaria costarien costaries costarà costaràs costaré costaríem costaríeu costassen costasses costassin costassis costat costats costau costava costaven costaves coste costem costen costes costessen costesses costessin costessis costeu costi costin costis costo costà costàrem costàreu costàs costàssem costàsseu costàssim costàssiu costàvem costàveu costés costéssem costésseu costéssim costéssiu costí occ sept val v
berharga

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
sebelah
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) costege costegem costegen costeges costegessen costegesses costegessin costegessis costegeu costegi costegin costegis costegés costegéssem costegésseu costegéssim costegéssiu costegí costeig costeja costejada costejades costejam costejant costejar costejara costejaran costejarem costejaren costejares costejareu costejaria costejarien costejaries costejarà costejaràs costejaré costejaríem costejaríeu costejassen costejasses costejassin costejassis costejat costejats costejau costejava costejaven costejaves costejo costejà costejàrem costejàreu costejàs costejàssem costejàsseu costejàssim costejàssiu costejàvem costejàveu occ sept val v
pantai
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
iga
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.
rusuk
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.

costera /kosˈte.ɾa/ /kusˈte.ɾə/ n fem
bukit
Camí o carrer que fa pujada.
pantai
Conjunt de costes.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
kebiasaan

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
sepupu

cota /ˈko.ta/ /ˈko.tə/ /ˈkɔ.ta/ /ˈkɔ.tɔ/ /ˈkɔ.tə/ n fem
mantel
Vestidura de defensa medieval feta de cuiro amb malles de ferro entrellaçades.

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
mobil otomobil
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
kusir

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
katun kapas

cotó hidròfil n masc
kapas

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
tembaga
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
gua

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ n masc
pengecut
Qui no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
kepengecutan

cove /ˈkɔ.ve/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βe/ n masc
bakul

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
Covid-19

coça /ˈko.sa/ /ˈko.sə/ n fem
tendangan

coïssor /ko.iˈso/ /ko.iˈsoɾ/ /ku.iˈso/ n fem
antup

crac /ˈkɾak/ Interjection
menguak
Imitació del grall del corb.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
kepiting
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
tengkorak

craqueig /kɾaˈket͡ʃ/ /kɾəˈkət͡ʃ/ /kɾəˈkɛt͡ʃ/ n masc
perengkahan

craquejar /kɾa.keˈd͡ʒa/ /kɾa.keˈd͡ʒaɾ/ /kɾa.keˈʒa/ /kɾə.kəˈd͡ʒa/ /kɾə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) craquege craquegem craquegen craqueges craquegessen craquegesses craquegessin craquegessis craquegeu craquegi craquegin craquegis craquegés craquegéssem craquegésseu craquegéssim craquegéssiu craquegí craqueig craqueja craquejada craquejades craquejam craquejant craquejar craquejara craquejaran craquejarem craquejaren craquejares craquejareu craquejaria craquejarien craquejaries craquejarà craquejaràs craquejaré craquejaríem craquejaríeu craquejassen craquejasses craquejassin craquejassis craquejat craquejats craquejau craquejava craquejaven craquejaves craquejo craquejà craquejàrem craquejàreu craquejàs craquejàssem craquejàsseu craquejàssim craquejàssiu craquejàvem craquejàveu occ sept val v
bekertak

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
ciptaan

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
kreator

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
menciptakan
Fer una cosa de no res.

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
kreativitas

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ alg ant bal cent crebant crebanta crebantada crebantades crebantaia crebantaien crebantaies crebantam crebantant crebantar crebantara crebantaran crebantarem crebantaren crebantares crebantareu crebantaria crebantarien crebantaries crebantariva crebantariven crebantarives crebantarà crebantaràs crebantaré crebantaríem crebantaríeu crebantarívem crebantaríveu crebantassen crebantasses crebantassin crebantassis crebantat crebantats crebantau crebantava crebantaven crebantaves crebantavi crebantavo crebante crebanteguem crebanteguessa crebanteguessen crebanteguesses crebantegueu crebantegués crebanteguéssom crebanteguéssou crebantem crebanten crebantes crebantessa crebantessen crebantesses crebantessi crebantessin crebantessis crebanteu crebanti crebantin crebantis crebanto crebantos crebants crebantà crebantàiem crebantàieu crebantàrem crebantàreu crebantàs crebantàssem crebantàsseu crebantàssim crebantàssiu crebantàvem crebantàvets crebantàveu crebantàvom crebantés crebantéssem crebantésseu crebantéssim crebantéssiu crebantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pecah

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
keterpercayaan

creença n fem
kepercayaan

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
pertumbuhan

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
selada air

creixença /kɾejˈʃen.sa/ /kɾeˈʃen.sa/ /kɾəˈʃen.sə/ /kɾəˈʃɛn.sə/ n fem
pertumbuhan

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
krim
Part greixosa de la llet.
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
membakar

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
resleting
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crem crema cremada cremades cremam cremant cremar cremara cremaran cremarem cremaren cremares cremareu cremaria cremarien cremaries cremarà cremaràs cremaré cremaríem cremaríeu cremassen cremasses cremassin cremassis cremat cremats cremau cremava cremaven cremaves creme cremem cremen cremes cremessen cremesses cremessin cremessis cremeu cremi cremin cremis cremo cremà cremàrem cremàreu cremàs cremàssem cremàsseu cremàssim cremàssiu cremàvem cremàveu cremés creméssem cremésseu creméssim creméssiu cremí occ sept val v
bakar
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

cremor /kɾeˈmo/ /kɾeˈmoɾ/ /kɾəˈmo/ n fem
membakar

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
senja

crescendo /kɾeˈʃen.do/ /kɾeˈʃɛn.do/ n masc
crescendo

cresp /ˈkɾesp/ /ˈkɾəsp/ /ˈkɾɛsp/ adj masc
kribo

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
sisir

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
kapur

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
salib silang
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
salib
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) creu creua creuada creuades creuam creuant creuar creuara creuaran creuarem creuaren creuares creuareu creuaria creuarien creuaries creuarà creuaràs creuaré creuaríem creuaríeu creuassen creuasses creuassin creuassis creuat creuats creuau creuava creuaven creuaves creue creuem creuen creues creuessen creuesses creuessin creuessis creueu creui creuin creuis creuo creuà creuàrem creuàreu creuàs creuàssem creuàsseu creuàssim creuàssiu creuàvem creuàveu creués creuéssem creuésseu creuéssim creuéssiu creuí occ sept val v
arung
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.
berpapasan
(esports de pilota) Projectar, un jugador, la pilota, la bola, el disc o el volant de manera que descrigui una trajectòria obliqua.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
kapal penjelajah
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
persilangan
Nau transversal d'una església.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
percaya memercayai
Tenir confiança.

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cria criada criades criam criant criar criara criaran criarem criaren criares criareu criaria criarien criaries criarà criaràs criaré criaríem criaríeu criassen criasses criassin criassis criat criats criau criava criaven criaves crie criem crien cries criessen criesses criessin criessis crieu crii crio crià criàrem criàreu criàs criàssem criàsseu criàssim criàssiu criàvem criàveu criés criéssem criésseu criéssim criéssiu crií criï criïn criïs occ sept val v
membesarkan

criat /kɾiˈat/ n masc
pembantu

criatura /kɾi.aˈtu.ɾa/ /kɾi.əˈtu.ɾə/ n fem
bocah
Persona de poca edat.

cribrar /kɾiˈbɾaɾ/ /kɾiˈβa/ /kɾiˈβaɾ/ /kɾiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cribr cribra cribrada cribrades cribram cribrant cribrar cribrara cribraran cribrarem cribraren cribrares cribrareu cribraria cribrarien cribraries cribrarà cribraràs cribraré cribraríem cribraríeu cribrassen cribrasses cribrassin cribrassis cribrat cribrats cribrau cribrava cribraven cribraves cribre cribrem cribren cribres cribressen cribresses cribressin cribressis cribreu cribri cribrin cribris cribro cribrà cribràrem cribràreu cribràs cribràssem cribràsseu cribràssim cribràssiu cribràvem cribràveu cribrés cribréssem cribrésseu cribréssim cribréssiu cribrí occ val v
ayak

cribratge /kɾiˈbɾa.d͡ʒe/ n masc
penapisan

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
rapat
Acció de comunicar quelcom a un grup gran de persones.
menelepon
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

cridaner /kɾi.ðaˈne/ /kɾi.ðaˈneɾ/ /kɾi.ðəˈne/ adj masc
bermulut bising
Que crida molt.
bagus
Que és molt vistós.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
berteriak
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
memanggil
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
kejahatan

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
bajingan
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
bajingan
Qui comet un crim.

crin /ˈkɾin/ n
surai

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
surai

crio /ˈkɾi.o/ /ˈkɾi.u/ n masc
anak

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
krisan

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
krisis

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
krisma
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
berondong jagung

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
Kristadelfianisme

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
kristal

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ n masc
kristalin
Part de l'ull amb forma de lent que fa convergir la llum per formar les imatges sobre la retina.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
Kekristenan

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
Kristen
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
Kristen
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crit /ˈkɾit/ n masc
bentakan

crivellar /kɾi.veˈʎaɾ/ /kɾi.vəˈʎa/ /kɾi.βeˈʎa/ /kɾi.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crivell crivella crivellada crivellades crivellam crivellant crivellar crivellara crivellaran crivellarem crivellaren crivellares crivellareu crivellaria crivellarien crivellaries crivellarà crivellaràs crivellaré crivellaríem crivellaríeu crivellassen crivellasses crivellassin crivellassis crivellat crivellats crivellau crivellava crivellaven crivellaves crivelle crivellem crivellen crivelles crivellessen crivellesses crivellessin crivellessis crivelleu crivelli crivellin crivellis crivello crivellà crivellàrem crivellàreu crivellàs crivellàssem crivellàsseu crivellàssim crivellàssiu crivellàvem crivellàveu crivellés crivelléssem crivellésseu crivelléssim crivelléssiu crivellí occ sept val v
ayak

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
Perang Salib

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ croata adj masc
Kroasia
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
Kroasia
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
kroisan

crom n masc
kromium

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
kromosom

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
kronologi

cronometrar /kɾo.no.meˈtɾa/ /kɾo.no.meˈtɾaɾ/ /kɾu.nu.məˈtɾa/ alg ant bal cent cronometr cronometra cronometrada cronometrades cronometraia cronometraien cronometraies cronometram cronometrant cronometrar cronometrara cronometraran cronometrarem cronometraren cronometrares cronometrareu cronometraria cronometrarien cronometraries cronometrariva cronometrariven cronometrarives cronometrarà cronometraràs cronometraré cronometraríem cronometraríeu cronometrarívem cronometraríveu cronometrassen cronometrasses cronometrassin cronometrassis cronometrat cronometrats cronometrau cronometrava cronometraven cronometraves cronometravi cronometravo cronometre cronometreguem cronometreguessa cronometreguessen cronometreguesses cronometregueu cronometregués cronometreguéssom cronometreguéssou cronometrem cronometren cronometres cronometressa cronometressen cronometresses cronometressi cronometressin cronometressis cronometreu cronometri cronometrin cronometris cronometro cronometros cronometrs cronometrà cronometràiem cronometràieu cronometràrem cronometràreu cronometràs cronometràssem cronometràsseu cronometràssim cronometràssiu cronometràvem cronometràvets cronometràveu cronometràvom cronometrés cronometréssem cronometrésseu cronometréssim cronometréssiu cronometrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
jaman

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
kroket

croquis /ˈkɾɔ.kis/ n masc
sketsa

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
kruk
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.
gagang pistol
Bastó en figura de gaiat que usaven els bisbes com a insígnia de la seva dignitat.

cru /ˈkɾu/ crusos adj masc
mentah
No cuit, o no prou cuit.
Sense la preparació que li cal a una substància.
Dit del temps rigorós.

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
crucifix

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
kejam

cruixir /kɾujˈʃi/ /kɾujˈʃiɾ/ /kɾuˈʃi/ bal cruix cruixa cruixen cruixes cruixi cruixia cruixida cruixides cruixien cruixies cruixiguem cruixigueu cruixim cruixin cruixint cruixir cruixira cruixiran cruixirem cruixiren cruixires cruixireu cruixiria cruixirien cruixiries cruixirà cruixiràs cruixiré cruixiríem cruixiríeu cruixis cruixissen cruixisses cruixissin cruixissis cruixit cruixits cruixiu cruixo cruixí cruixíem cruixíeu cruixírem cruixíreu cruixís cruixíssem cruixísseu cruixíssim cruixíssiu occ sept val v
bekertak

crush n
gebetan
(argot juvenil) amor platònic

cruspir /kɾusˈpi/ /kɾusˈpiɾ/ alg ant bal centr cruspeix cruspeixa cruspeixen cruspeixes cruspeixi cruspeixin cruspeixis cruspeixo cruspeixs cruspesc cruspesca cruspesquen cruspesques cruspesqui cruspesquin cruspesquis cruspia cruspida cruspides cruspien cruspies cruspiguem cruspiguera cruspigueren cruspigueres cruspiguessen cruspiguesses cruspiguessin cruspiguessis cruspigueu cruspigueva cruspigueven cruspigueves cruspigué cruspiguérem cruspiguéreu cruspigués cruspiguéssem cruspiguésseu cruspiguéssim cruspiguéssiu cruspiguévem cruspiguéveu cruspim cruspint cruspir cruspira cruspiran cruspirem cruspiren cruspires cruspireu cruspiria cruspirien cruspiries cruspiriva cruspiriven cruspirives cruspirà cruspiràs cruspiré cruspiríem cruspiríeu cruspirívem cruspiríveu cruspisc cruspisca cruspisco cruspiscos cruspisquem cruspisquen cruspisques cruspisqueu cruspissa cruspissen cruspisses cruspissi cruspissin cruspissis cruspist cruspit cruspits cruspiu cruspiva cruspiven cruspives cruspix cruspixa cruspixen cruspixes cruspixi cruspixin cruspixis cruspixo cruspixos cruspí cruspíem cruspíets cruspíeu cruspírem cruspíreu cruspís cruspíscon cruspíssem cruspísseu cruspíssim cruspíssiu cruspíssom cruspíssou cruspívem cruspíveu cruspíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menelan
(Col·loquial) Menjar amb afany.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
simpang
Encreuament de carrers o de carreteres.
jalur pejalan kaki
Lloc del carrer indicat amb franges de pintura blanca com a pas específic per vianants.

cràpula /ˈkɾa.pu.ɫa/ /ˈkɾa.pu.ɫə/ n neut
kemabukan

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
kawah

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
SKS
Confiança que inspira la veracitat d'algú.
Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ bal creix creixem creixen creixent creixeran creixerem creixeren creixeres creixereu creixeria creixerien creixeries creixerà creixeràs creixeré creixeríem creixeríeu creixes creixessin creixessis creixeu creixi creixia creixien creixies creixin creixis creixo creixé creixérem creixéreu creixés creixéssim creixéssiu creixí creixíem creixíeu cresc cresca crescuda crescudes crescut crescuts cresquem cresquen cresquera cresqueren cresqueres cresques cresquessen cresquesses cresquessin cresquessis cresqueu cresqui cresquin cresquis cresqué cresquérem cresquéreu cresqués cresquéssem cresquésseu cresquéssim cresquéssiu cresquí créixer occ sept val v
tumbuh

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
kritis

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
kritik

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
babad

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
babad

cròtals /ˈkɾɔ.taɫs/ /ˈkɾɔ.təɫs/ n masc
mura

cu /ˈku/ n fem
ki

cua /ˈku.a/ n fem
ekor
Apèndix posterior d'alguns animals.

cub n masc
kubus

cuc n masc
cacing

cuc de seda n masc
ulat sutra

cuculla /kuˈku.jə/ /kuˈku.ʎa/ /kuˈku.ʎə/ n fem
anak panah
Torre acabada en forma de pinacle.

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuid cuida cuidada cuidades cuidam cuidant cuidar cuidara cuidaran cuidarem cuidaren cuidares cuidareu cuidaria cuidarien cuidaries cuidarà cuidaràs cuidaré cuidaríem cuidaríeu cuidassen cuidasses cuidassin cuidassis cuidat cuidats cuidau cuidava cuidaven cuidaves cuide cuidem cuiden cuides cuidessen cuidesses cuidessin cuidessis cuideu cuidi cuidin cuidis cuido cuidà cuidàrem cuidàreu cuidàs cuidàssem cuidàsseu cuidàssim cuidàssiu cuidàvem cuidàveu cuidés cuidéssem cuidésseu cuidéssim cuidéssiu cuidí occ sept val v
awat
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
dapur
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
masak

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
koki

cuir /ˈkujr/ n masc
kulit

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
paha

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
tungkai bawah
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.
amatir radio
Cuixa gran, especialment de porc salada.

cul n masc
pantat

culler /kuˈʎe/ /kuˈʎeɾ/ n masc
irus

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
sendok sudu

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
kesalahan

culpabilitzar /kuɫ.pa.bi.ɫiˈzaɾ/ /kuɫ.pa.βi.ɫiˈd͡za/ /kuɫ.pa.βi.ɫiˈza/ /kuɫ.pə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. culpabilitza culpabilitzada culpabilitzades culpabilitzant culpabilitzar culpabilitzara culpabilitzaran culpabilitzarem culpabilitzaren culpabilitzares culpabilitzareu culpabilitzaria culpabilitzarien culpabilitzaries culpabilitzarà culpabilitzaràs culpabilitzaré culpabilitzaríem culpabilitzaríeu culpabilitzassen culpabilitzasses culpabilitzat culpabilitzats culpabilitzava culpabilitzaven culpabilitzaves culpabilitze culpabilitzem culpabilitzen culpabilitzes culpabilitzessen culpabilitzesses culpabilitzessin culpabilitzessis culpabilitzeu culpabilitzi culpabilitzin culpabilitzis culpabilitzo culpabilitzà culpabilitzàrem culpabilitzàreu culpabilitzàssem culpabilitzàsseu culpabilitzàvem culpabilitzàveu culpabilitzés culpabilitzéssem culpabilitzésseu culpabilitzéssim culpabilitzéssiu culpabilitzí occ val val (1) v
menuduh

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
bersalah
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
bersalah
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ alg ant bal cent culp culpa culpada culpades culpaia culpaien culpaies culpam culpant culpar culpara culparan culparem culparen culpares culpareu culparia culparien culparies culpariva culpariven culparives culparà culparàs culparé culparíem culparíeu culparívem culparíveu culpassen culpasses culpassin culpassis culpat culpats culpau culpava culpaven culpaves culpavi culpavo culpe culpeguem culpeguessa culpeguessen culpeguesses culpegueu culpegués culpeguéssom culpeguéssou culpem culpen culpes culpessa culpessen culpesses culpessi culpessin culpessis culpeu culpi culpin culpis culpo culpos culps culpà culpàiem culpàieu culpàrem culpàreu culpàs culpàssem culpàsseu culpàssim culpàssiu culpàvem culpàvets culpàveu culpàvom culpés culpéssem culpésseu culpéssim culpéssiu culpí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menuduh

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
sekte
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultiu /kuɫˈtiw/ n masc
bidang

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
budaya

cuneta /kuˈne.ta/ /kuˈnə.tə/ /kuˈnɛ.tə/ n fem
parit

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
ipar

cunyat n masc
ipar

cup n masc
pers
Recipient on es trepitja el raïm per a convertir-lo en vi.

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
acuh
Assistència a un malalt.

curandero /ku.ɾanˈde.ɾo/ /ku.ɾənˈde.ɾo/ /ku.ɾənˈde.ɾu/ n masc
dukun

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cur cura curada curades curam curant curar curara curaran curarem curaren curares curareu curaria curarien curaries curarà curaràs curaré curaríem curaríeu curassen curasses curassin curassis curat curats curau curava curaven curaves cure curem curen cures curessen curesses curessin curessis cureu curi curin curis curo curà curàrem curàreu curàs curàssem curàsseu curàssim curàssiu curàvem curàveu curés curéssem curésseu curéssim curéssiu curí occ sept val v
awat
Tenir cura de quelcom.
Tenir cura, fer cas.
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
kurium

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
keingintahuan

curs /ˈkurs/ n masc
kursus

curs escolar n masc
tahun ajaran

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
balap

curt adj masc
pendek
De poca llargada o longitud.
escàs
bebal
(ofensiu) Ximple, de poca intel·ligència.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
arus pendek

curull /kuˈɾuʎ/ adj masc
atas

curull /kuˈɾuʎ/ n masc
anak panah

curullar /ku.ɾuˈʎa/ /ku.ɾuˈʎaɾ/ alg ant bal cent curull curulla curullada curullades curullaia curullaien curullaies curullam curullant curullar curullara curullaran curullarem curullaren curullares curullareu curullaria curullarien curullaries curullariva curullariven curullarives curullarà curullaràs curullaré curullaríem curullaríeu curullarívem curullaríveu curullassen curullasses curullassin curullassis curullat curullats curullau curullava curullaven curullaves curullavi curullavo curulle curulleguem curulleguessa curulleguessen curulleguesses curullegueu curullegués curulleguéssom curulleguéssou curullem curullen curulles curullessa curullessen curullesses curullessi curullessin curullessis curulleu curulli curullin curullis curullo curullos curulls curullà curullàiem curullàieu curullàrem curullàreu curullàs curullàssem curullàsseu curullàssim curullàssiu curullàvem curullàvets curullàveu curullàvom curullés curulléssem curullésseu curulléssim curulléssiu curullí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mengisi

curós /kuˈɾos/ adj masc
cermat

custodiar /kus.to.ðiˈa/ /kus.to.ðiˈaɾ/ /kus.tu.ðiˈa/ alg bal custodia custodiada custodiades custodiam custodiant custodiar custodiara custodiaran custodiarem custodiaren custodiares custodiareu custodiaria custodiarien custodiaries custodiarà custodiaràs custodiaré custodiaríem custodiaríeu custodiassen custodiasses custodiassin custodiassis custodiat custodiats custodiau custodiava custodiaven custodiaves custodie custodiem custodien custodies custodiessen custodiesses custodiessin custodiessis custodieu custodii custodio custodià custodiàrem custodiàreu custodiàs custodiàssem custodiàsseu custodiàssim custodiàssiu custodiàvem custodiàveu custodiés custodiéssem custodiésseu custodiéssim custodiéssiu custodií custodiï custodiïn custodiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
garda

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
kabala
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.

càgon /ˈka.ɣon/ /ˈka.ɣun/ Interjection
kurang ajar

càlid adj masc
hangat

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
kamera
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.
(videojocs) Perspectiva visual que adopta el jugador davant de l'acció d'un videojoc, especialment si es representa en 3D.

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
kanker
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càndid /ˈkan.ðit/ adj masc
naif

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
ganja

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
laras

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
kapsul
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrrec /ˈka.rek/ /ˈka.rək/ n masc
angkut
Tasca, la responsabilitat de la qual s'atribueix a una persona per obligació o a canvi d'un sou.
berat
En la construcció, pes que recau sobre un element.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
angkut
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
Obligació, responsabilitat, molèstia.
(esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
kartel

càstig /ˈkas.tik/ n masc
azab
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ n fem
kursi

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
katode

càvec /ˈka.vek/ /ˈka.vək/ /ˈka.βek/ /ˈka.βək/ n masc
cangkul
Eina per a cavar amb una fulla estreta, més eixamplada en l’ull.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
sel

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
sen

cèntric /ˈsɛn.tɾik/ adj masc
pusat

cèrcol /ˈseɾ.koɫ/ /ˈsɛr.kuɫ/ /ˈsɛɾ.koɫ/ n masc
kerangka
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer d'una cesta que en constitueixen la carcassa.

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
kijang rusa

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
celempung

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
koktail

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
kerikil

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n fem
amarah
Ira com a reacció a una injúria, un dany.

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
kolera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
kolik
Relatiu al còlon

còlic n masc
kolik
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
titik dua

còmic n masc
komik
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
konsul

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
salin
Acció o efecte de copiar.

còpia de seguretat n fem
cadangan

còpula /ˈkɔ.pu.ɫa/ /ˈkɔ.pu.ɫə/ n fem
kopula

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
Bahasa Kernowek

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
lari berlari
Caminar amb velocitat.

córrer canyes v
komidi putar

cúbic /ˈku.βik/ adj masc
kubus
Que té la forma d'un cub.

cúbit /ˈku.βit/ n masc
tulang hasta

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
kubah

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
cutter
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'ara endavant adv
saat ini
Cosa que passa des del moment esmentat.
Norma d'escriptura que s'estableix a partir d'un punt concret del text.

dada /ˈda.ða/ /ˈda.ðə/ n fem
data

dalai-lama /daˌɫajˈɫa.ma/ /dəˌɫajˈɫa.mə/ n masc
Dalai Lama

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
salah
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
atas
A la part superior, de més amunt.

daltabaix /daɫ.taˈβajʃ/ /dəɫ.təˈβaʃ/ adv
bawah
Que va des d'un lloc alçat fins la base d'aquest lloc.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
buta warna

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
dam

damnar /damˈna/ /damˈnaɾ/ /dəmˈna/ alg ant bal cent damn damna damnada damnades damnaia damnaien damnaies damnam damnant damnar damnara damnaran damnarem damnaren damnares damnareu damnaria damnarien damnaries damnariva damnariven damnarives damnarà damnaràs damnaré damnaríem damnaríeu damnarívem damnaríveu damnassen damnasses damnassin damnassis damnat damnats damnau damnava damnaven damnaves damnavi damnavo damne damneguem damneguessa damneguessen damneguesses damnegueu damnegués damneguéssom damneguéssou damnem damnen damnes damnessa damnessen damnesses damnessi damnessin damnessis damneu damni damnin damnis damno damnos damns damnà damnàiem damnàieu damnàrem damnàreu damnàs damnàssem damnàsseu damnàssim damnàssiu damnàvem damnàvets damnàveu damnàvom damnés damnéssem damnésseu damnéssim damnéssiu damní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bedebah

damnificar /dam.ni.fiˈka/ /dam.ni.fiˈkaɾ/ /dəm.ni.fiˈka/ alg ant bal cent damnific damnifica damnificada damnificades damnificaia damnificaien damnificaies damnificam damnificant damnificar damnificara damnificaran damnificarem damnificaren damnificares damnificareu damnificaria damnificarien damnificaries damnificariva damnificariven damnificarives damnificarà damnificaràs damnificaré damnificaríem damnificaríeu damnificarívem damnificaríveu damnificassen damnificasses damnificassin damnificassis damnificat damnificats damnificau damnificava damnificaven damnificaves damnificavi damnificavo damnifico damnificos damnificà damnificàiem damnificàieu damnificàrem damnificàreu damnificàs damnificàssem damnificàsseu damnificàssim damnificàssiu damnificàvem damnificàvets damnificàveu damnificàvom damnifique damnifiqueguem damnifiqueguessa damnifiqueguessen damnifiqueguesses damnifiquegueu damnifiquegués damnifiqueguéssom damnifiqueguéssou damnifiquem damnifiquen damnifiques damnifiquessa damnifiquessen damnifiquesses damnifiquessi damnifiquessin damnifiquessis damnifiqueu damnifiqui damnifiquin damnifiquis damnifiqués damnifiquéssem damnifiquésseu damnifiquéssim damnifiquéssiu damnifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kerusakan

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
atas
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
tari

dany /ˈdaɲ/ n masc
kerusakan

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dany danya danyada danyades danyam danyant danyar danyara danyaran danyarem danyaren danyares danyareu danyaria danyarien danyaries danyarà danyaràs danyaré danyaríem danyaríeu danyassen danyasses danyassin danyassis danyat danyats danyau danyava danyaven danyaves danye danyem danyen danyes danyessen danyesses danyessin danyessis danyeu danyi danyin danyis danyo danyà danyàrem danyàreu danyàs danyàssem danyàsseu danyàssim danyàssiu danyàvem danyàveu danyés danyéssem danyésseu danyéssim danyéssiu danyí occ sept val v
kerusakan

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
Denmark
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Denmark
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
terakhir
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
belakang

data /ˈda.ta/ n fem
tanggal tarikh

datar /daˈta/ /daˈtaɾ/ /dəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dat data datada datades datam datant datar datara dataran datarem dataren datares datareu dataria datarien dataries datarà dataràs dataré dataríem dataríeu datassen datasses datassin datassis datat datats datau datava dataven dataves date datem daten dates datessen datesses datessin datessis dateu dati datin datis dato datà datàrem datàreu datàs datàssem datàsseu datàssim datàssiu datàvem datàveu datés datéssem datésseu datéssim datéssiu datí occ sept val v
kencan

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
datif

dau n masc
dadu
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ preposition
bawah
Relació de posició més baixa respecte un altre verticalment més alta.

davallar /da.vaˈʎaɾ/ /da.βaˈʎa/ /də.vəˈʎa/ /də.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) davall davalla davallada davallades davallam davallant davallar davallara davallaran davallarem davallaren davallares davallareu davallaria davallarien davallaries davallarà davallaràs davallaré davallaríem davallaríeu davallassen davallasses davallassin davallassis davallat davallats davallau davallava davallaven davallaves davalle davallem davallen davalles davallessen davallesses davallessin davallessis davalleu davalli davallin davallis davallo davallà davallàrem davallàreu davallàs davallàssem davallàsseu davallàssim davallàssiu davallàvem davallàveu davallés davalléssem davallésseu davalléssim davalléssiu davallí occ sept val v
menghilir

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
celemek

davanter /da.vanˈteɾ/ /da.βanˈte/ /da.βanˈteɾ/ /də.vənˈte/ /də.βənˈte/ n masc
dulu
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors que formen la línia davantera.
(voleibol) Cadascun dels tres jugadors que ocupen la zona d'atac.
(pilota basca) Jugador que ocupa normalment els quadres davanters en un partit per parelles o de trios.

de /de/ /ˈde/ preposition
dari
Preposició per a denotar el cas genitiu (possessió o relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (composició o matèria).
Preposició per a denotar el cas genitiu (part d'una massa o contingut).
Preposició per a denotar el cas genitiu (nombre d'objectes).
Preposició per a denotar el cas ablatiu (circumstancial).
Preposició d'acusatiu que depèn d'una altra preposició.
Per, per denotar causalitat.
Preposició per a regir infinitius en el sentit del gerundi llatí.
Preposició per a determinar el temps.
Preposició per a denotar il·lació o inferència.
Com, usat com a conjunció comparativa.
di
Per en oracions de passiva.
Cada, per a denotar distribució quan s'acompanya de la preposició en.
buat
Per a, per denotar finalitat.
bersama
Amb, per denotar la fi d'alguna acció.
antara
Entre quan s'acompanya de la preposició a.

de franc adv
gratis

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
cepat

de primera adj
unggul
Del nivell més alt.

de res Interjection
sama-sama

de sobte adv
secara tiba-tiba

deambular /de.am.buˈɫa/ /de.am.buˈɫaɾ/ /de.əm.buˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deambul deambula deambulada deambulades deambulam deambulant deambular deambulara deambularan deambularem deambularen deambulares deambulareu deambularia deambularien deambularies deambularà deambularàs deambularé deambularíem deambularíeu deambulassen deambulasses deambulassin deambulassis deambulat deambulats deambulau deambulava deambulaven deambulaves deambule deambulem deambulen deambules deambulessen deambulesses deambulessin deambulessis deambuleu deambuli deambulin deambulis deambulo deambulà deambulàrem deambulàreu deambulàs deambulàssem deambulàsseu deambulàssim deambulàssiu deambulàvem deambulàveu deambulés deambuléssem deambulésseu deambuléssim deambuléssiu deambulí occ sept val v
lontang-lantung

debanar /de.baˈnaɾ/ /de.βaˈna/ /də.βəˈna/ alg ant bal cent deban debana debanada debanades debanaia debanaien debanaies debanam debanant debanar debanara debanaran debanarem debanaren debanares debanareu debanaria debanarien debanaries debanariva debanariven debanarives debanarà debanaràs debanaré debanaríem debanaríeu debanarívem debanaríveu debanassen debanasses debanassin debanassis debanat debanats debanau debanava debanaven debanaves debanavi debanavo debane debaneguem debaneguessa debaneguessen debaneguesses debanegueu debanegués debaneguéssom debaneguéssou debanem debanen debanes debanessa debanessen debanesses debanessi debanessin debanessis debaneu debani debanin debanis debano debanos debans debanà debanàiem debanàieu debanàrem debanàreu debanàs debanàssem debanàsseu debanàssim debanàssiu debanàvem debanàvets debanàveu debanàvom debanés debanéssem debanésseu debanéssim debanéssiu debaní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menyusuri

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
debat
Disputa, altercació sobre alguna cosa.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ bal debat debata debatem debaten debatent debatera debateren debateres debates debatessen debatesses debatessin debatessis debateu debati debatia debatien debaties debatin debatis debato debatran debatre debatrem debatreu debatria debatrien debatries debatrà debatràs debatré debatríem debatríeu debats debatuda debatudes debatut debatuts debaté debatérem debatéreu debatés debatéssem debatésseu debatéssim debatéssiu debatí debatíem debatíeu occ sept val v
debat
Disputar amb raons sobre alguna cosa.
bentur
Combatre.
berdenyut
Moure i remenar alguna cosa perquè es condensi o mescli, i perquè es liquidi o dissolgui.

debel·lar /de.beɫˈɫaɾ/ /de.βeɫˈɫa/ /de.βeˈɫa/ /də.bəɫˈɫa/ /də.βəɫˈɫa/ /də.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) debel debel·la debel·lada debel·lades debel·lam debel·lant debel·lar debel·lara debel·laran debel·larem debel·laren debel·lares debel·lareu debel·laria debel·larien debel·laries debel·larà debel·laràs debel·laré debel·laríem debel·laríeu debel·lassen debel·lasses debel·lassin debel·lassis debel·lat debel·lats debel·lau debel·lava debel·laven debel·laves debel·le debel·lem debel·len debel·les debel·lessen debel·lesses debel·lessin debel·lessis debel·leu debel·li debel·lin debel·lis debel·lo debel·là debel·làrem debel·làreu debel·làs debel·làssem debel·làsseu debel·làssim debel·làssiu debel·làvem debel·làveu debel·lés debel·léssem debel·lésseu debel·léssim debel·léssiu debel·lí occ sept val v
ketewasan

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) debut debuta debutada debutades debutam debutant debutar debutara debutaran debutarem debutaren debutares debutareu debutaria debutarien debutaries debutarà debutaràs debutaré debutaríem debutaríeu debutassen debutasses debutassin debutassis debutat debutats debutau debutava debutaven debutaves debute debutem debuten debutes debutessen debutesses debutessin debutessis debuteu debuti debutin debutis debuto debutà debutàrem debutàreu debutàs debutàssem debutàsseu debutàssim debutàssiu debutàvem debutàveu debutés debutéssem debutésseu debutéssim debutéssiu debutí occ sept val v
debut

decalar /de.kaˈɫa/ /de.kaˈɫaɾ/ /də.kəˈɫa/ alg ant bal cent decal decala decalada decalades decalaia decalaien decalaies decalam decalant decalar decalara decalaran decalarem decalaren decalares decalareu decalaria decalarien decalaries decalariva decalariven decalarives decalarà decalaràs decalaré decalaríem decalaríeu decalarívem decalaríveu decalassen decalasses decalassin decalassis decalat decalats decalau decalava decalaven decalaves decalavi decalavo decale decaleguem decaleguessa decaleguessen decaleguesses decalegueu decalegués decaleguéssom decaleguéssou decalem decalen decales decalessa decalessen decalesses decalessi decalessin decalessis decaleu decali decalin decalis decalo decalos decals decalà decalàiem decalàieu decalàrem decalàreu decalàs decalàssem decalàsseu decalàssim decalàssiu decalàvem decalàvets decalàveu decalàvom decalés decaléssem decalésseu decaléssim decaléssiu decalí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
geser

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ alg ant bal cent decapit decapita decapitada decapitades decapitaia decapitaien decapitaies decapitam decapitant decapitar decapitara decapitaran decapitarem decapitaren decapitares decapitareu decapitaria decapitarien decapitaries decapitariva decapitariven decapitarives decapitarà decapitaràs decapitaré decapitaríem decapitaríeu decapitarívem decapitaríveu decapitassen decapitasses decapitassin decapitassis decapitat decapitats decapitau decapitava decapitaven decapitaves decapitavi decapitavo decapite decapiteguem decapiteguessa decapiteguessen decapiteguesses decapitegueu decapitegués decapiteguéssom decapiteguéssou decapitem decapiten decapites decapitessa decapitessen decapitesses decapitessi decapitessin decapitessis decapiteu decapiti decapitin decapitis decapito decapitos decapits decapità decapitàiem decapitàieu decapitàrem decapitàreu decapitàs decapitàssem decapitàsseu decapitàssim decapitàssiu decapitàvem decapitàvets decapitàveu decapitàvom decapités decapitéssem decapitésseu decapitéssim decapitéssiu decapití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memenggal

decaure /deˈkaw.ɾe/ /dəˈkaw.ɾə/ bal decaem decaent decaeu decaic decaiem decaient decaieu decaiga decaiguda decaigudes decaiguem decaiguen decaiguera decaigueren decaigueres decaigues decaiguessen decaiguesses decaiguessin decaiguessis decaigueu decaigui decaiguin decaiguis decaigut decaiguts decaigué decaiguérem decaiguéreu decaigués decaiguéssem decaiguésseu decaiguéssim decaiguéssiu decaiguí decau decauen decauran decaure decaurem decaureu decauria decaurien decauries decaurà decauràs decauré decauríem decauríeu decaus dequeia dequeien dequeies dequeim dequeis dequèiem dequèieu eiv occ v.cent val v
melemahkan

decenni /deˈsɛn.ni/ /dəˈsɛn.ni/ n masc
dasawarsa

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
kekecewaan

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ bal decideix decideixen decideixes decideixi decideixin decideixis decideixo decidesc decidesqui decidesquin decidesquis decidia decidida decidides decidien decidies decidiguem decidigueu decidim decidint decidir decidira decidiran decidirem decidiren decidires decidireu decidiria decidirien decidiries decidirà decidiràs decidiré decidiríem decidiríeu decidisc decidisca decidisquen decidisques decidissen decidisses decidissin decidissis decidit decidits decidiu decidix decidixen decidixes decidixo decidí decidíem decidíeu decidírem decidíreu decidís decidíssem decidísseu decidíssim decidíssiu n-occ occ sept val v
memutuskan
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
desimal
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
desimal
Fracció d'un nombre enter.

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
keputusan

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
pernyataan

declaració de la renda n fem
SPT

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
pergantian

decomissar /de.ko.miˈsa/ /de.ko.miˈsaɾ/ /də.ku.miˈsa/ alg ant bal cent decomissa decomissada decomissades decomissaia decomissaien decomissaies decomissam decomissant decomissar decomissara decomissaran decomissarem decomissaren decomissares decomissareu decomissaria decomissarien decomissaries decomissariva decomissariven decomissarives decomissarà decomissaràs decomissaré decomissaríem decomissaríeu decomissarívem decomissaríveu decomissassen decomissasses decomissassin decomissassis decomissat decomissats decomissau decomissava decomissaven decomissaves decomissavi decomissavo decomisse decomisseguem decomisseguessa decomisseguessen decomisseguesses decomissegueu decomissegués decomisseguéssom decomisseguéssou decomissem decomissen decomisses decomissessa decomissessen decomissesses decomissessi decomissessin decomissessis decomisseu decomissi decomissin decomissis decomisso decomissos decomissà decomissàiem decomissàieu decomissàrem decomissàreu decomissàs decomissàssem decomissàsseu decomissàssim decomissàssiu decomissàvem decomissàvets decomissàveu decomissàvom decomissés decomisséssem decomissésseu decomisséssim decomisséssiu decomissí decomís eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menyita

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
lencana

decret /deˈkɾet/ /dəˈkɾet/ n masc
dekret

decretar /de.kɾeˈta/ /de.kɾeˈtaɾ/ /də.kɾəˈta/ alg ant bal cent decret decreta decretada decretades decretaia decretaien decretaies decretam decretant decretar decretara decretaran decretarem decretaren decretares decretareu decretaria decretarien decretaries decretariva decretariven decretarives decretarà decretaràs decretaré decretaríem decretaríeu decretarívem decretaríveu decretassen decretasses decretassin decretassis decretat decretats decretau decretava decretaven decretaves decretavi decretavo decrete decreteguem decreteguessa decreteguessen decreteguesses decretegueu decretegués decreteguéssom decreteguéssou decretem decreten decretes decretessa decretessen decretesses decretessi decretessin decretessis decreteu decreti decretin decretis decreto decretos decrets decretà decretàiem decretàieu decretàrem decretàreu decretàs decretàssem decretàsseu decretàssim decretàssiu decretàvem decretàvets decretàveu decretàvom decretés decretéssem decretésseu decretéssim decretéssiu decretí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dekret

decurs /deˈkuɾs/ /dəˈkurs/ n masc
kursus

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
desimeter
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dedic dedica dedicada dedicades dedicam dedicant dedicar dedicara dedicaran dedicarem dedicaren dedicares dedicareu dedicaria dedicarien dedicaries dedicarà dedicaràs dedicaré dedicaríem dedicaríeu dedicassen dedicasses dedicassin dedicassis dedicat dedicats dedicau dedicava dedicaven dedicaves dedico dedicà dedicàrem dedicàreu dedicàs dedicàssem dedicàsseu dedicàssim dedicàssiu dedicàvem dedicàveu dedique dediquem dediquen dediques dediquessen dediquesses dediquessin dediquessis dediqueu dediqui dediquin dediquis dediqués dediquéssem dediquésseu dediquéssim dediquéssiu dediquí occ sept val v
mengabdikan
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
bakti

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
deduksi

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
dewi

defallir /de.faˈʎi/ /de.faˈʎiɾ/ /də.fəˈʎi/ alg ant bal centr defalleix defalleixa defalleixen defalleixes defalleixi defalleixin defalleixis defalleixo defalleixs defallesc defallesca defallesquen defallesques defallesqui defallesquin defallesquis defallia defallida defallides defallien defallies defalliguem defalliguera defalligueren defalligueres defalliguessen defalliguesses defalliguessin defalliguessis defalligueu defalligueva defalligueven defalligueves defalligué defalliguérem defalliguéreu defalligués defalliguéssem defalliguésseu defalliguéssim defalliguéssiu defalliguévem defalliguéveu defallim defallint defallir defallira defalliran defallirem defalliren defallires defallireu defalliria defallirien defalliries defalliriva defalliriven defallirives defallirà defalliràs defalliré defalliríem defalliríeu defallirívem defalliríveu defallisc defallisca defallisco defalliscos defallisquem defallisquen defallisques defallisqueu defallissa defallissen defallisses defallissi defallissin defallissis defallist defallit defallits defalliu defalliva defalliven defallives defallix defallixa defallixen defallixes defallixi defallixin defallixis defallixo defallixos defallí defallíem defallíets defallíeu defallírem defallíreu defallís defallíscon defallíssem defallísseu defallíssim defallíssiu defallíssom defallíssou defallívem defallíveu defallíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nona
Deixar d'exercir una acció.

defecte /deˈfɛk.te/ /dəˈfek.tə/ /dəˈfɛk.tə/ n masc
asali

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfen.sə/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
pertahanan

defensa lliure n neut
penyapu

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
mempertahankan
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.
bela
Argumentar a favor d'una idea.
(esports de pilota) Protegir la porteria, la cistella o els pals propis de l'atac de l'equip adversari.

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
bek

definició n fem
definisi

deflagrar /de.flaˈɣɾa/ /de.flaˈɣɾaɾ/ /də.fləˈɣɾa/ alg ant bal cent deflagr deflagra deflagrada deflagrades deflagraia deflagraien deflagraies deflagram deflagrant deflagrar deflagrara deflagraran deflagrarem deflagraren deflagrares deflagrareu deflagraria deflagrarien deflagraries deflagrariva deflagrariven deflagrarives deflagrarà deflagraràs deflagraré deflagraríem deflagraríeu deflagrarívem deflagraríveu deflagrassen deflagrasses deflagrassin deflagrassis deflagrat deflagrats deflagrau deflagrava deflagraven deflagraves deflagravi deflagravo deflagre deflagreguem deflagreguessa deflagreguessen deflagreguesses deflagregueu deflagregués deflagreguéssom deflagreguéssou deflagrem deflagren deflagres deflagressa deflagressen deflagresses deflagressi deflagressin deflagressis deflagreu deflagri deflagrin deflagris deflagro deflagros deflagrs deflagrà deflagràiem deflagràieu deflagràrem deflagràreu deflagràs deflagràssem deflagràsseu deflagràssim deflagràssiu deflagràvem deflagràvets deflagràveu deflagràvom deflagrés deflagréssem deflagrésseu deflagréssim deflagréssiu deflagrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
membakar

defraudar /de.fɾawˈða/ /de.fɾawˈðaɾ/ /də.fɾəwˈða/ alg ant bal cent defraud defrauda defraudada defraudades defraudaia defraudaien defraudaies defraudam defraudant defraudar defraudara defraudaran defraudarem defraudaren defraudares defraudareu defraudaria defraudarien defraudaries defraudariva defraudariven defraudarives defraudarà defraudaràs defraudaré defraudaríem defraudaríeu defraudarívem defraudaríveu defraudassen defraudasses defraudassin defraudassis defraudat defraudats defraudau defraudava defraudaven defraudaves defraudavi defraudavo defraude defraudeguem defraudeguessa defraudeguessen defraudeguesses defraudegueu defraudegués defraudeguéssom defraudeguéssou defraudem defrauden defraudes defraudessa defraudessen defraudesses defraudessi defraudessin defraudessis defraudeu defraudi defraudin defraudis defraudo defraudos defrauds defraudà defraudàiem defraudàieu defraudàrem defraudàreu defraudàs defraudàssem defraudàsseu defraudàssim defraudàssiu defraudàvem defraudàvets defraudàveu defraudàvom defraudés defraudéssem defraudésseu defraudéssim defraudéssiu defraudí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mencurangi

defunció /de.fun.siˈo/ /də.fun.siˈo/ n fem
kematian

deglutir /de.ɣɫuˈti/ /de.ɣɫuˈtiɾ/ /də.ɣɫuˈti/ alg ant bal centr degluteix degluteixa degluteixen degluteixes degluteixi degluteixin degluteixis degluteixo degluteixs deglutesc deglutesca deglutesquen deglutesques deglutesqui deglutesquin deglutesquis deglutia deglutida deglutides deglutien degluties deglutiguem deglutiguera deglutigueren deglutigueres deglutiguessen deglutiguesses deglutiguessin deglutiguessis deglutigueu deglutigueva deglutigueven deglutigueves deglutigué deglutiguérem deglutiguéreu deglutigués deglutiguéssem deglutiguésseu deglutiguéssim deglutiguéssiu deglutiguévem deglutiguéveu deglutim deglutint deglutir deglutira deglutiran deglutirem deglutiren deglutires deglutireu deglutiria deglutirien deglutiries deglutiriva deglutiriven deglutirives deglutirà deglutiràs deglutiré deglutiríem deglutiríeu deglutirívem deglutiríveu deglutisc deglutisca deglutisco deglutiscos deglutisquem deglutisquen deglutisques deglutisqueu deglutissa deglutissen deglutisses deglutissi deglutissin deglutissis deglutist deglutit deglutits deglutiu deglutiva deglutiven deglutives deglutix deglutixa deglutixen deglutixes deglutixi deglutixin deglutixis deglutixo deglutixos deglutí deglutíem deglutíets deglutíeu deglutírem deglutíreu deglutís deglutíscon deglutíssem deglutísseu deglutíssim deglutíssiu deglutíssom deglutíssou deglutívem deglutíveu deglutíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menelan

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
dekan

deixant /dejˈʃan/ /dejˈʃant/ /deˈʃan/ /deˈʃant/ /dəˈʃan/ n masc
bangkit

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
meninggalkan
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixar com un drap brut v
berhenti membaca

deixar-se caure v
peleset

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
murid

deixuplina /de.ʃuˈpɫi.na/ /dej.ʃuˈpɫi.na/ /də.ʃuˈpɫi.nə/ n fem
disiplin

deixuplinar /de.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈnaɾ/ /də.ʃu.pɫiˈna/ alg ant bal cent deixuplina deixuplinada deixuplinades deixuplinaia deixuplinaien deixuplinaies deixuplinam deixuplinant deixuplinar deixuplinara deixuplinaran deixuplinarem deixuplinaren deixuplinares deixuplinareu deixuplinaria deixuplinarien deixuplinaries deixuplinariva deixuplinariven deixuplinarives deixuplinarà deixuplinaràs deixuplinaré deixuplinaríem deixuplinaríeu deixuplinarívem deixuplinaríveu deixuplinassen deixuplinasses deixuplinassin deixuplinassis deixuplinat deixuplinats deixuplinau deixuplinava deixuplinaven deixuplinaves deixuplinavi deixuplinavo deixupline deixuplineguem deixuplineguessa deixuplineguessen deixuplineguesses deixuplinegueu deixuplinegués deixuplineguéssom deixuplineguéssou deixuplinem deixuplinen deixuplines deixuplinessa deixuplinessen deixuplinesses deixuplinessi deixuplinessin deixuplinessis deixuplineu deixuplini deixuplinin deixuplinis deixuplino deixuplinos deixuplinà deixuplinàiem deixuplinàieu deixuplinàrem deixuplinàreu deixuplinàs deixuplinàssem deixuplinàsseu deixuplinàssim deixuplinàssiu deixuplinàvem deixuplinàvets deixuplinàveu deixuplinàvom deixuplinés deixuplinéssem deixuplinésseu deixuplinéssim deixuplinéssiu deixupliní deixuplín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
disiplin

dejorn /deˈd͡ʒoɾn/ /deˈʒorn/ /dəˈʒorn/ adv
dini

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berpuasa puasa

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
puasa

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
puasa

delatar /de.ɫaˈta/ /de.ɫaˈtaɾ/ /də.ɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) delat delata delatada delatades delatam delatant delatar delatara delataran delatarem delataren delatares delatareu delataria delatarien delataries delatarà delataràs delataré delataríem delataríeu delatassen delatasses delatassin delatassis delatat delatats delatau delatava delataven delataves delate delatem delaten delates delatessen delatesses delatessin delatessis delateu delati delatin delatis delato delatà delatàrem delatàreu delatàs delatàssem delatàsseu delatàssim delatàssiu delatàvem delatàveu delatés delatéssem delatésseu delatéssim delatéssiu delatí occ sept val v
adu

delectar /de.ɫekˈta/ /de.ɫekˈtaɾ/ /də.ɫəkˈta/ alg ant bal cent delect delecta delectada delectades delectaia delectaien delectaies delectam delectant delectar delectara delectaran delectarem delectaren delectares delectareu delectaria delectarien delectaries delectariva delectariven delectarives delectarà delectaràs delectaré delectaríem delectaríeu delectarívem delectaríveu delectassen delectasses delectassin delectassis delectat delectats delectau delectava delectaven delectaves delectavi delectavo delecte delecteguem delecteguessa delecteguessen delecteguesses delectegueu delectegués delecteguéssom delecteguéssou delectem delecten delectes delectessa delectessen delectesses delectessi delectessin delectessis delecteu delecti delectin delectis delecto delectos delects delectà delectàiem delectàieu delectàrem delectàreu delectàs delectàssem delectàsseu delectàssim delectàssiu delectàvem delectàvets delectàveu delectàvom delectés delectéssem delectésseu delectéssim delectéssiu delectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kumohon

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deleg delega delegada delegades delegam delegant delegar delegara delegaran delegarem delegaren delegares delegareu delegaria delegarien delegaries delegarà delegaràs delegaré delegaríem delegaríeu delegassen delegasses delegassin delegassis delegat delegats delegau delegava delegaven delegaves delego delegue deleguem deleguen delegues deleguessen deleguesses deleguessin deleguessis delegueu delegui deleguin deleguis delegués deleguéssem deleguésseu deleguéssim deleguéssiu deleguí delegà delegàrem delegàreu delegàs delegàssem delegàsseu delegàssim delegàssiu delegàvem delegàveu occ sept val v
wakil

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ adj masc
wakil
Que s'obté per delegació.

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ n masc
wakil
Persona en qui es delega alguna facultat o poder.

deler /deˈɫe/ /deˈɫeɾ/ /dəˈɫɛ/ n masc
birahi

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
lumba-lumba

deliberar /de.li.βeˈɾa/ /de.li.βeˈɾaɾ/ /də.ɫi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deliber delibera deliberada deliberades deliberam deliberant deliberar deliberara deliberaran deliberarem deliberaren deliberares deliberareu deliberaria deliberarien deliberaries deliberarà deliberaràs deliberaré deliberaríem deliberaríeu deliberassen deliberasses deliberassin deliberassis deliberat deliberats deliberau deliberava deliberaven deliberaves delibere deliberem deliberen deliberes deliberessen deliberesses deliberessin deliberessis delibereu deliberi deliberin deliberis delibero deliberà deliberàrem deliberàreu deliberàs deliberàssem deliberàsseu deliberàssim deliberàssiu deliberàvem deliberàveu deliberés deliberéssem deliberésseu deliberéssim deliberéssiu deliberí occ sept val v
sengaja

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
sengaja

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
peka

delicte /deˈɫik.te/ /dəˈɫik.tə/ n masc
kejahatan

delictuós /de.ɫik.tuˈos/ /də.ɫik.tuˈos/ adj masc
bajingan

delinear /de.ɫi.neˈa/ /de.ɫi.neˈaɾ/ /də.ɫi.neˈa/ alg bal delinea delineada delineades delineam delineant delinear delineara delinearan delinearem delinearen delineares delineareu delinearia delinearien delinearies delinearà delinearàs delinearé delinearíem delinearíeu delineassen delineasses delineassin delineassis delineat delineats delineau delineava delineaven delineaves delinee delineem delineen delinees delineessen delineesses delineessin delineessis delineeu delinei delineo delineà delineàrem delineàreu delineàs delineàssem delineàsseu delineàssim delineàssiu delineàvem delineàveu delineés delineéssem delineésseu delineéssim delineéssiu delineí delineï delineïn delineïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
menggariskan

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
anak nakal

delinqüència juvenil n fem
kenakalan remaja

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
delirium

delitar /de.ɫiˈta/ /de.ɫiˈtaɾ/ /də.ɫiˈta/ alg ant bal cent delit delita delitada delitades delitaia delitaien delitaies delitam delitant delitar delitara delitaran delitarem delitaren delitares delitareu delitaria delitarien delitaries delitariva delitariven delitarives delitarà delitaràs delitaré delitaríem delitaríeu delitarívem delitaríveu delitassen delitasses delitassin delitassis delitat delitats delitau delitava delitaven delitaves delitavi delitavo delite deliteguem deliteguessa deliteguessen deliteguesses delitegueu delitegués deliteguéssom deliteguéssou delitem deliten delites delitessa delitessen delitesses delitessi delitessin delitessis deliteu deliti delitin delitis delito delitos delits delità delitàiem delitàieu delitàrem delitàreu delitàs delitàssem delitàsseu delitàssim delitàssiu delitàvem delitàvets delitàveu delitàvom delités delitéssem delitésseu delitéssim delitéssiu delití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menikmati

dellà /deˈʎa/ /dəˈʎa/ adv
di sana

delmar /deɫˈma/ /deɫˈmaɾ/ /dəɫˈma/ alg ant bal cent delm delma delmada delmades delmaia delmaien delmaies delmam delmant delmar delmara delmaran delmarem delmaren delmares delmareu delmaria delmarien delmaries delmariva delmariven delmarives delmarà delmaràs delmaré delmaríem delmaríeu delmarívem delmaríveu delmassen delmasses delmassin delmassis delmat delmats delmau delmava delmaven delmaves delmavi delmavo delme delmeguem delmeguessa delmeguessen delmeguesses delmegueu delmegués delmeguéssom delmeguéssou delmem delmen delmes delmessa delmessen delmesses delmessi delmessin delmessis delmeu delmi delmin delmis delmo delmos delms delmà delmàiem delmàieu delmàrem delmàreu delmàs delmàssem delmàsseu delmàssim delmàssiu delmàvem delmàvets delmàveu delmàvom delmés delméssem delmésseu delméssim delméssiu delmí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
persepuluhan

delme n masc
persepuluhan

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
kegembiraan
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
demagog

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
minta
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.
ajak
Posar preu a la mercaderia qui la ven.
Proposar als pares o parents d'una dona el desig que la concedeixin per esposa.
(pilota) Un jugador, sol·licitar la intervenció del jutge o l'home bo davant d'una jugada de validesa dubtosa.
memanggil
Avisar o trucar perquè surtin els de dins o l'atenguin.

demanda /deˈman.da/ /dəˈman.də/ n fem
permintaan

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demand demanda demandada demandades demandam demandant demandar demandara demandaran demandarem demandaren demandares demandareu demandaria demandarien demandaries demandarà demandaràs demandaré demandaríem demandaríeu demandassen demandasses demandassin demandassis demandat demandats demandau demandava demandaven demandaves demande demandem demanden demandes demandessen demandesses demandessin demandessis demandeu demandi demandin demandis demando demandà demandàrem demandàreu demandàs demandàssem demandàsseu demandàssim demandàssiu demandàvem demandàveu demandés demandéssem demandésseu demandéssim demandéssiu demandí occ sept val v
permintaan

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
sinting

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
demiurge

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
demokratisasi

democratitzar /de.mo.kɾa.tiˈd͡za/ /de.mo.kɾa.tiˈza/ /de.mo.kɾa.tiˈzaɾ/ /də.mo.kɾə.tiˈd͡za/ /də.mu.kɾə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent democratitz democratitza democratitzada democratitzades democratitzaia democratitzaien democratitzaies democratitzam democratitzant democratitzar democratitzara democratitzaran democratitzarem democratitzaren democratitzares democratitzareu democratitzaria democratitzarien democratitzaries democratitzariva democratitzariven democratitzarives democratitzarà democratitzaràs democratitzaré democratitzaríem democratitzaríeu democratitzarívem democratitzaríveu democratitzassen democratitzasses democratitzassin democratitzassis democratitzat democratitzats democratitzau democratitzava democratitzaven democratitzaves democratitzavi democratitzavo democratitze democratitzeguem democratitzeguessa democratitzeguessen democratitzeguesses democratitzegueu democratitzegués democratitzeguéssom democratitzeguéssou democratitzem democratitzen democratitzes democratitzessa democratitzessen democratitzesses democratitzessi democratitzessin democratitzessis democratitzeu democratitzi democratitzin democratitzis democratitzo democratitzos democratitzs democratitzà democratitzàiem democratitzàieu democratitzàrem democratitzàreu democratitzàs democratitzàssem democratitzàsseu democratitzàssim democratitzàssiu democratitzàvem democratitzàvets democratitzàveu democratitzàvom democratitzés democratitzéssem democratitzésseu democratitzéssim democratitzéssiu democratitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
demokratisasi

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokrasi
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
penghancuran

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demonitz demonitza demonitzada demonitzades demonitzam demonitzant demonitzar demonitzara demonitzaran demonitzarem demonitzaren demonitzares demonitzareu demonitzaria demonitzarien demonitzaries demonitzarà demonitzaràs demonitzaré demonitzaríem demonitzaríeu demonitzassen demonitzasses demonitzassin demonitzassis demonitzat demonitzats demonitzau demonitzava demonitzaven demonitzaves demonitze demonitzem demonitzen demonitzes demonitzessen demonitzesses demonitzessin demonitzessis demonitzeu demonitzi demonitzin demonitzis demonitzo demonitzà demonitzàrem demonitzàreu demonitzàs demonitzàssem demonitzàsseu demonitzàssim demonitzàssiu demonitzàvem demonitzàveu demonitzés demonitzéssem demonitzésseu demonitzéssim demonitzéssiu demonitzí occ sept val v
ibliskan

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
keterlambatan
Temps de més quan una cosa es fa més tard del que s’esperava.
bantalan
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) demostr demostra demostrada demostrades demostram demostrant demostrar demostrara demostraran demostrarem demostraren demostrares demostrareu demostraria demostrarien demostraries demostrarà demostraràs demostraré demostraríem demostraríeu demostrassen demostrasses demostrassin demostrassis demostrat demostrats demostrau demostrava demostraven demostraves demostre demostrem demostren demostres demostressen demostresses demostressin demostressis demostreu demostri demostrin demostris demostro demostrà demostràrem demostràreu demostràs demostràssem demostràsseu demostràssim demostràssiu demostràvem demostràveu demostrés demostréssem demostrésseu demostréssim demostréssiu demostrí occ sept val v
lihat
Donar proves, posar de manifest.

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
tegak

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
esok besok
En el dia vinent després de l'actual.
besok
En el futur de manera indeterminada.

demà passat /deˈma adv
lusa

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
demokrat

dena /ˈde.na/ /ˈde.nə/ /ˈdɛ.nə/ n fem
dasawarsa
Sèrie de deu avemaries que forma part del rosari.

denegar /de.neˈɣa/ /de.neˈɣaɾ/ /də.nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deneg denega denegada denegades denegam denegant denegar denegara denegaran denegarem denegaren denegares denegareu denegaria denegarien denegaries denegarà denegaràs denegaré denegaríem denegaríeu denegassen denegasses denegassin denegassis denegat denegats denegau denegava denegaven denegaves denego denegue deneguem deneguen denegues deneguessen deneguesses deneguessin deneguessis denegueu denegui deneguin deneguis denegués deneguéssem deneguésseu deneguéssim deneguéssiu deneguí denegà denegàrem denegàreu denegàs denegàssem denegàsseu denegàssim denegàssiu denegàvem denegàveu occ sept val v
menolak

dengue /ˈdeŋ.ɡe/ /ˈdeŋ.ɡə/ n masc
demam berdarah

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ alg ant bal cent denigr denigra denigrada denigrades denigraia denigraien denigraies denigram denigrant denigrar denigrara denigraran denigrarem denigraren denigrares denigrareu denigraria denigrarien denigraries denigrariva denigrariven denigrarives denigrarà denigraràs denigraré denigraríem denigraríeu denigrarívem denigraríveu denigrassen denigrasses denigrassin denigrassis denigrat denigrats denigrau denigrava denigraven denigraves denigravi denigravo denigre denigreguem denigreguessa denigreguessen denigreguesses denigregueu denigregués denigreguéssom denigreguéssou denigrem denigren denigres denigressa denigressen denigresses denigressi denigressin denigressis denigreu denigri denigrin denigris denigro denigros denigrs denigrà denigràiem denigràieu denigràrem denigràreu denigràs denigràssem denigràsseu denigràssim denigràssiu denigràvem denigràvets denigràveu denigràvom denigrés denigréssem denigrésseu denigréssim denigréssiu denigrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mencemooh?

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ alg ant bal cent denomina denominada denominades denominaia denominaien denominaies denominam denominant denominar denominara denominaran denominarem denominaren denominares denominareu denominaria denominarien denominaries denominariva denominariven denominarives denominarà denominaràs denominaré denominaríem denominaríeu denominarívem denominaríveu denominassen denominasses denominassin denominassis denominat denominats denominau denominava denominaven denominaves denominavi denominavo denomine denomineguem denomineguessa denomineguessen denomineguesses denominegueu denominegués denomineguéssom denomineguéssou denominem denominen denomines denominessa denominessen denominesses denominessi denominessin denominessis denomineu denomini denominin denominis denomino denominos denominà denominàiem denominàieu denominàrem denominàreu denominàs denominàssem denominàsseu denominàssim denominàssiu denominàvem denominàvets denominàveu denominàvom denominés denominéssem denominésseu denominéssim denominéssiu denominí denomín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nama

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
densitas

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
gigi danta
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
jombang
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
dokter gigi

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ alg bal denuncia denunciada denunciades denunciam denunciant denunciar denunciara denunciaran denunciarem denunciaren denunciares denunciareu denunciaria denunciarien denunciaries denunciarà denunciaràs denunciaré denunciaríem denunciaríeu denunciassen denunciasses denunciassin denunciassis denunciat denunciats denunciau denunciava denunciaven denunciaves denuncie denunciem denuncien denuncies denunciessen denunciesses denunciessin denunciessis denuncieu denuncii denuncio denuncià denunciàrem denunciàreu denunciàs denunciàssem denunciàsseu denunciàssim denunciàssiu denunciàvem denunciàveu denunciés denunciéssem denunciésseu denunciéssim denunciéssiu denuncií denunciï denunciïn denunciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
adu

deontologia n fem
deontologi

depassar /de.paˈsa/ /de.paˈsaɾ/ /də.pəˈsa/ alg ant bal cent depassa depassada depassades depassaia depassaien depassaies depassam depassant depassar depassara depassaran depassarem depassaren depassares depassareu depassaria depassarien depassaries depassariva depassariven depassarives depassarà depassaràs depassaré depassaríem depassaríeu depassarívem depassaríveu depassassen depassasses depassassin depassassis depassat depassats depassau depassava depassaven depassaves depassavi depassavo depasse depasseguem depasseguessa depasseguessen depasseguesses depassegueu depassegués depasseguéssom depasseguéssou depassem depassen depasses depassessa depassessen depassesses depassessi depassessin depassessis depasseu depassi depassin depassis depasso depassos depassà depassàiem depassàieu depassàrem depassàreu depassàs depassàssem depassàsseu depassàssim depassàssiu depassàvem depassàvets depassàveu depassàvom depassés depasséssem depassésseu depasséssim depasséssiu depassí depàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
melampaui

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ n masc
penjual
Persona subalterna que atén els clients en un establiment comercial o de serveis.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ bal depenc dependran dependre dependrem dependreu dependria dependrien dependries dependrà dependràs dependré dependríem dependríeu depenem depenen depenent depeneu depenga depenguem depenguen depenguera depengueren depengueres depengues depenguessen depenguesses depenguessin depenguessis depengueu depengui depenguin depenguis depengué depenguérem depenguéreu depengués depenguéssem depenguésseu depenguéssim depenguéssiu depenguí depenia depenien depenies depens depeníem depeníeu depesa depeses depesos depèn depès depén depés occ val v
tergantung

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
ketergantungan

deperir /de.peˈɾi/ /de.peˈɾiɾ/ /də.pəˈɾi/ alg ant bal centr depereix depereixa depereixen depereixes depereixi depereixin depereixis depereixo depereixs deperesc deperesca deperesquen deperesques deperesqui deperesquin deperesquis deperia deperida deperides deperien deperies deperiguem deperiguera deperigueren deperigueres deperiguessen deperiguesses deperiguessin deperiguessis deperigueu deperigueva deperigueven deperigueves deperigué deperiguérem deperiguéreu deperigués deperiguéssem deperiguésseu deperiguéssim deperiguéssiu deperiguévem deperiguéveu deperim deperint deperir deperira deperiran deperirem deperiren deperires deperireu deperiria deperirien deperiries depeririva depeririven deperirives deperirà deperiràs deperiré deperiríem deperiríeu deperirívem deperiríveu deperisc deperisca deperisco deperiscos deperisquem deperisquen deperisques deperisqueu deperissa deperissen deperisses deperissi deperissin deperissis deperist deperit deperits deperiu deperiva deperiven deperives deperix deperixa deperixen deperixes deperixi deperixin deperixis deperixo deperixos deperí deperíem deperíets deperíeu deperírem deperíreu deperís deperíscon deperíssem deperísseu deperíssim deperíssiu deperíssom deperíssou deperívem deperíveu deperíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mati
Morir, perir.

deposar /de.poˈza/ /de.poˈzaɾ/ /də.poˈza/ /də.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deposa deposada deposades deposam deposant deposar deposara deposaran deposarem deposaren deposares deposareu deposaria deposarien deposaries deposarà deposaràs deposaré deposaríem deposaríeu deposassen deposasses deposassin deposassis deposat deposats deposau deposava deposaven deposaves depose deposem deposen deposes deposessen deposesses deposessin deposessis deposeu deposi deposin deposis deposo deposà deposàrem deposàreu deposàs deposàssem deposàsseu deposàssim deposàssiu deposàvem deposàveu deposés deposéssem deposésseu deposéssim deposéssiu deposí depòs occ sept val v
meletakkan
Obligar algú a abandonar el seu càrrec.
Deixar reposar una dissolució perquè el solut baixi cap al fons del recipient.
Declarar en judici.
menghilir
Posar una cosa que estava en un lloc alt, en un lloc baix.

depredar /de.pɾeˈða/ /de.pɾeˈðaɾ/ /də.pɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) depred depreda depredada depredades depredam depredant depredar depredara depredaran depredarem depredaren depredares depredareu depredaria depredarien depredaries depredarà depredaràs depredaré depredaríem depredaríeu depredassen depredasses depredassin depredassis depredat depredats depredau depredava depredaven depredaves deprede depredem depreden depredes depredessen depredesses depredessin depredessis depredeu depredi depredin depredis depredo depredà depredàrem depredàreu depredàs depredàssem depredàsseu depredàssim depredàssiu depredàvem depredàveu depredés depredéssem depredésseu depredéssim depredéssiu depredí occ sept val v
menjarah
Robar amb violència, saquejar.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depresi

deprimit /de.pɾiˈmit/ /də.pɾiˈmit/ adj masc
mendung

derbi n masc
balap kuda

derelinquir /ðe.ɾe.ɫinˈki/ /ðe.ɾe.ɫinˈkiɾ/ /ðə.ɾə.ɫinˈki/ alg ant bal centr derelinqueix derelinqueixa derelinqueixen derelinqueixes derelinqueixi derelinqueixin derelinqueixis derelinqueixo derelinqueixs derelinquesc derelinquesca derelinquesquen derelinquesques derelinquesqui derelinquesquin derelinquesquis derelinquia derelinquida derelinquides derelinquien derelinquies derelinquiguem derelinquiguera derelinquigueren derelinquigueres derelinquiguessen derelinquiguesses derelinquiguessin derelinquiguessis derelinquigueu derelinquigueva derelinquigueven derelinquigueves derelinquigué derelinquiguérem derelinquiguéreu derelinquigués derelinquiguéssem derelinquiguésseu derelinquiguéssim derelinquiguéssiu derelinquiguévem derelinquiguéveu derelinquim derelinquint derelinquir derelinquira derelinquiran derelinquirem derelinquiren derelinquires derelinquireu derelinquiria derelinquirien derelinquiries derelinquiriva derelinquiriven derelinquirives derelinquirà derelinquiràs derelinquiré derelinquiríem derelinquiríeu derelinquirívem derelinquiríveu derelinquisc derelinquisca derelinquisco derelinquiscos derelinquisquem derelinquisquen derelinquisques derelinquisqueu derelinquissa derelinquissen derelinquisses derelinquissi derelinquissin derelinquissis derelinquist derelinquit derelinquits derelinquiu derelinquiva derelinquiven derelinquives derelinquix derelinquixa derelinquixen derelinquixes derelinquixi derelinquixin derelinquixis derelinquixo derelinquixos derelinquí derelinquíem derelinquíets derelinquíeu derelinquírem derelinquíreu derelinquís derelinquíscon derelinquíssem derelinquísseu derelinquíssim derelinquíssiu derelinquíssom derelinquíssou derelinquívem derelinquíveu derelinquíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menelantarkan

derivat /de.ɾiˈvat/ /de.ɾiˈβat/ /də.ɾiˈvat/ /də.ɾiˈβat/ n masc
turunan

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatologi

derogar /de.ɾoˈɣa/ /de.ɾoˈɣaɾ/ /də.ɾoˈɣa/ /də.ɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) derog deroga derogada derogades derogam derogant derogar derogara derogaran derogarem derogaren derogares derogareu derogaria derogarien derogaries derogarà derogaràs derogaré derogaríem derogaríeu derogassen derogasses derogassin derogassis derogat derogats derogau derogava derogaven derogaves derogo derogue deroguem deroguen derogues deroguessen deroguesses deroguessin deroguessis derogueu derogui deroguin deroguis derogués deroguéssem deroguésseu deroguéssim deroguéssiu deroguí derogà derogàrem derogàreu derogàs derogàssem derogàsseu derogàssim derogàssiu derogàvem derogàveu occ sept val v
batal

derrapar /de.raˈpa/ /de.raˈpaɾ/ alg ant bal cent derrap derrapa derrapada derrapades derrapaia derrapaien derrapaies derrapam derrapant derrapar derrapara derraparan derraparem derraparen derrapares derrapareu derraparia derraparien derraparies derrapariva derrapariven derraparives derraparà derraparàs derraparé derraparíem derraparíeu derraparívem derraparíveu derrapassen derrapasses derrapassin derrapassis derrapat derrapats derrapau derrapava derrapaven derrapaves derrapavi derrapavo derrape derrapeguem derrapeguessa derrapeguessen derrapeguesses derrapegueu derrapegués derrapeguéssom derrapeguéssou derrapem derrapen derrapes derrapessa derrapessen derrapesses derrapessi derrapessin derrapessis derrapeu derrapi derrapin derrapis derrapo derrapos derraps derrapà derrapàiem derrapàieu derrapàrem derrapàreu derrapàs derrapàssem derrapàsseu derrapàssim derrapàssiu derrapàvem derrapàvets derrapàveu derrapàvom derrapés derrapéssem derrapésseu derrapéssim derrapéssiu derrapí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
melejit

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) derrot derrota derrotada derrotades derrotam derrotant derrotar derrotara derrotaran derrotarem derrotaren derrotares derrotareu derrotaria derrotarien derrotaries derrotarà derrotaràs derrotaré derrotaríem derrotaríeu derrotassen derrotasses derrotassin derrotassis derrotat derrotats derrotau derrotava derrotaven derrotaves derrote derrotem derroten derrotes derrotessen derrotesses derrotessin derrotessis derroteu derroti derrotin derrotis derroto derrotà derrotàrem derrotàreu derrotàs derrotàssem derrotàsseu derrotàssim derrotàssiu derrotàvem derrotàveu derrotés derrotéssem derrotésseu derrotéssim derrotéssiu derrotí occ sept val v
mengalahkan

des de preposition
dari

des- prefix
dis-

desaconsellar /de.za.kon.seˈʎa/ /de.za.kon.seˈʎaɾ/ /də.zə.kon.səˈʎa/ /də.zə.kun.səˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desaconsell desaconsella desaconsellada desaconsellades desaconsellam desaconsellant desaconsellar desaconsellara desaconsellaran desaconsellarem desaconsellaren desaconsellares desaconsellareu desaconsellaria desaconsellarien desaconsellaries desaconsellarà desaconsellaràs desaconsellaré desaconsellaríem desaconsellaríeu desaconsellassen desaconsellasses desaconsellassin desaconsellassis desaconsellat desaconsellats desaconsellau desaconsellava desaconsellaven desaconsellaves desaconselle desaconsellem desaconsellen desaconselles desaconsellessen desaconsellesses desaconsellessin desaconsellessis desaconselleu desaconselli desaconsellin desaconsellis desaconsello desaconsellà desaconsellàrem desaconsellàreu desaconsellàs desaconsellàssem desaconsellàsseu desaconsellàssim desaconsellàssiu desaconsellàvem desaconsellàveu desaconsellés desaconselléssem desaconsellésseu desaconselléssim desaconselléssiu desaconsellí occ sept val v
menasihati

desacord /de.zaˈkɔɾt/ /də.zəˈkɔrt/ n masc
ketidaksesuaian

desacostar /de.za.kosˈta/ /de.za.kosˈtaɾ/ /də.zə.kosˈta/ /də.zə.kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desacost desacosta desacostada desacostades desacostam desacostant desacostar desacostara desacostaran desacostarem desacostaren desacostares desacostareu desacostaria desacostarien desacostaries desacostarà desacostaràs desacostaré desacostaríem desacostaríeu desacostassen desacostasses desacostassin desacostassis desacostat desacostats desacostau desacostava desacostaven desacostaves desacoste desacostem desacosten desacostes desacostessen desacostesses desacostessin desacostessis desacosteu desacosti desacostin desacostis desacosto desacostà desacostàrem desacostàreu desacostàs desacostàssem desacostàsseu desacostàssim desacostàssiu desacostàvem desacostàveu desacostés desacostéssem desacostésseu desacostéssim desacostéssiu desacostí occ sept val v
memisahkan

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ alg ant bal cent desactiu desactius desactiv desactiva desactivada desactivades desactivaia desactivaien desactivaies desactivaieu desactivam desactivant desactivar desactivara desactivaran desactivarem desactivaren desactivares desactivareu desactivaria desactivarien desactivaries desactivariva desactivariven desactivarives desactivarà desactivaràs desactivaré desactivaríem desactivaríeu desactivarívem desactivaríveu desactivassen desactivasses desactivassin desactivassis desactivat desactivats desactivau desactivava desactivaven desactivaves desactivavi desactivavo desactive desactiveguem desactiveguessa desactiveguessen desactiveguesses desactivegueu desactivegués desactiveguéssom desactiveguéssou desactivem desactiven desactives desactivessa desactivessen desactivesses desactivessi desactivessin desactivessis desactiveu desactivi desactivin desactivis desactivo desactivos desactivà desactivàiem desactivàrem desactivàreu desactivàs desactivàssem desactivàsseu desactivàssim desactivàssiu desactivàvem desactivàvets desactivàveu desactivàvom desactivés desactivéssem desactivésseu desactivéssim desactivéssiu desactiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
mematikan
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desafectar /de.za.fekˈta/ /de.za.fekˈtaɾ/ /də.zə.fəkˈta/ alg ant bal cent desafect desafecta desafectada desafectades desafectaia desafectaien desafectaies desafectam desafectant desafectar desafectara desafectaran desafectarem desafectaren desafectares desafectareu desafectaria desafectarien desafectaries desafectariva desafectariven desafectarives desafectarà desafectaràs desafectaré desafectaríem desafectaríeu desafectarívem desafectaríveu desafectassen desafectasses desafectassin desafectassis desafectat desafectats desafectau desafectava desafectaven desafectaves desafectavi desafectavo desafecte desafecteguem desafecteguessa desafecteguessen desafecteguesses desafectegueu desafectegués desafecteguéssom desafecteguéssou desafectem desafecten desafectes desafectessa desafectessen desafectesses desafectessi desafectessin desafectessis desafecteu desafecti desafectin desafectis desafecto desafectos desafects desafectà desafectàiem desafectàieu desafectàrem desafectàreu desafectàs desafectàssem desafectàsseu desafectàssim desafectàssiu desafectàvem desafectàvets desafectàveu desafectàvom desafectés desafectéssem desafectésseu desafectéssim desafectéssiu desafectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
membatalkan

desamigar /de.za.miˈɣa/ /de.za.miˈɣaɾ/ /də.zə.miˈɣa/ alg bal desamig desamiga desamigada desamigades desamigam desamigant desamigar desamigara desamigaran desamigarem desamigaren desamigares desamigareu desamigaria desamigarien desamigaries desamigarà desamigaràs desamigaré desamigaríem desamigaríeu desamigassen desamigasses desamigassin desamigassis desamigat desamigats desamigau desamigava desamigaven desamigaves desamigo desamigue desamiguem desamiguen desamigues desamiguessen desamiguesses desamiguessin desamiguessis desamigueu desamigui desamiguin desamiguis desamigués desamiguéssem desamiguésseu desamiguéssim desamiguéssiu desamiguí desamigà desamigàrem desamigàreu desamigàs desamigàssem desamigàsseu desamigàssim desamigàssiu desamigàvem desamigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
bentur

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ desaparec desaparega desapareguda desaparegudes desapareguem desapareguen desapareguera desaparegueren desaparegueres desaparegues desapareguessen desapareguesses desapareguessin desapareguessis desaparegueu desaparegui desapareguin desapareguis desaparegut desapareguts desaparegué desapareguérem desapareguéreu desaparegués desapareguéssem desapareguésseu desapareguéssim desapareguéssiu desapareguí desapareix desapareixem desapareixen desapareixent desapareixeran desapareixerem desapareixereu desapareixeria desapareixerien desapareixeries desapareixerà desapareixeràs desapareixeré desapareixeríem desapareixeríeu desapareixes desapareixeu desapareixia desapareixien desapareixies desapareixíem desapareixíeu desaparèixer occ val v
hilang

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) des desa desada desades desam desant desar desara desaran desarem desaren desares desareu desaria desarien desaries desarà desaràs desaré desaríem desaríeu desassen desasses desassin desassis desat desats desau desava desaven desaves dese desem desen deses desessen desesses desessin desessis deseu desi desin desis deso desà desàrem desàreu desàs desàssem desàsseu desàssim desàssiu desàvem desàveu desés deséssem desésseu deséssim deséssiu desí occ sept val v
benah
Posar en lloc segur.
Posar al seu lloc, endreçar.
rekam
(informàtica) guardar, enregistrar

desastradament /de.zasˌtɾa.ðaˈmen/ /de.zasˌtɾa.ðaˈment/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈmen/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈment/ adv
sayangnya

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
bencana
Gran desgràcia amb dany important.

desbaratar /dez.βa.ɾaˈta/ /dez.βa.ɾaˈtaɾ/ /dəz.bə.ɾəˈta/ alg ant bal cent desbarat desbarata desbaratada desbaratades desbarataia desbarataien desbarataies desbaratam desbaratant desbaratar desbaratara desbarataran desbaratarem desbarataren desbaratares desbaratareu desbarataria desbaratarien desbarataries desbaratariva desbaratariven desbaratarives desbaratarà desbarataràs desbarataré desbarataríem desbarataríeu desbaratarívem desbarataríveu desbaratassen desbaratasses desbaratassin desbaratassis desbaratat desbaratats desbaratau desbaratava desbarataven desbarataves desbaratavi desbaratavo desbarate desbarateguem desbarateguessa desbarateguessen desbarateguesses desbarategueu desbarategués desbarateguéssom desbarateguéssou desbaratem desbaraten desbarates desbaratessa desbaratessen desbaratesses desbaratessi desbaratessin desbaratessis desbarateu desbarati desbaratin desbaratis desbarato desbaratos desbarats desbaratà desbaratàiem desbaratàieu desbaratàrem desbaratàreu desbaratàs desbaratàssem desbaratàsseu desbaratàssim desbaratàssiu desbaratàvem desbaratàvets desbaratàveu desbaratàvom desbaratés desbaratéssem desbaratésseu desbaratéssim desbaratéssiu desbaratí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
puing

desbordar /dez.βorˈða/ /dez.βoɾˈðaɾ/ /dəz.burˈda/ alg ant bal cent desbord desborda desbordada desbordades desbordaia desbordaien desbordaies desbordam desbordant desbordar desbordara desbordaran desbordarem desbordaren desbordares desbordareu desbordaria desbordarien desbordaries desbordariva desbordariven desbordarives desbordarà desbordaràs desbordaré desbordaríem desbordaríeu desbordarívem desbordaríveu desbordassen desbordasses desbordassin desbordassis desbordat desbordats desbordau desbordava desbordaven desbordaves desbordavi desbordavo desborde desbordeguem desbordeguessa desbordeguessen desbordeguesses desbordegueu desbordegués desbordeguéssom desbordeguéssou desbordem desborden desbordes desbordessa desbordessen desbordesses desbordessi desbordessin desbordessis desbordeu desbordi desbordin desbordis desbordo desbordos desbords desbordà desbordàiem desbordàieu desbordàrem desbordàreu desbordàs desbordàssem desbordàsseu desbordàssim desbordàssiu desbordàvem desbordàvets desbordàveu desbordàvom desbordés desbordéssem desbordésseu desbordéssim desbordéssiu desbordí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
melembak
Sortir les aigües d'un riu del seu curs habitual.
Manifestar-se un sentiment de manera incontrolable.
Superar en nombre o armament una línia de tropes, un exèrcit.
Tenir més feina que temps o treballadors per fer-la.
(esports de pilota) Sobrepassar, un atacant, la defensa adversària o bé el defensor que el marca.

desbrossar /dez.bɾoˈsaɾ/ /dez.βɾoˈsa/ /dəz.bɾoˈsa/ /dəz.bɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. desbrossa desbrossada desbrossades desbrossant desbrossar desbrossara desbrossaran desbrossarem desbrossaren desbrossares desbrossareu desbrossaria desbrossarien desbrossaries desbrossarà desbrossaràs desbrossaré desbrossaríem desbrossaríeu desbrossassen desbrossasses desbrossat desbrossats desbrossava desbrossaven desbrossaves desbrosse desbrossem desbrossen desbrosses desbrossessen desbrossesses desbrosseu desbrosso desbrossà desbrossàrem desbrossàreu desbrossàssem desbrossàsseu desbrossàvem desbrossàveu desbrossés desbrosséssem desbrossésseu desbrossí occ val val (1) v
bening

desbudellar /dez.bu.ðeˈʎaɾ/ /dez.βu.ðeˈʎa/ /dəz.bu.ðəˈʎa/ alg ant bal cent desbudell desbudella desbudellada desbudellades desbudellaia desbudellaien desbudellaies desbudellam desbudellant desbudellar desbudellara desbudellaran desbudellarem desbudellaren desbudellares desbudellareu desbudellaria desbudellarien desbudellaries desbudellariva desbudellariven desbudellarives desbudellarà desbudellaràs desbudellaré desbudellaríem desbudellaríeu desbudellarívem desbudellaríveu desbudellassen desbudellasses desbudellassin desbudellassis desbudellat desbudellats desbudellau desbudellava desbudellaven desbudellaves desbudellavi desbudellavo desbudelle desbudelleguem desbudelleguessa desbudelleguessen desbudelleguesses desbudellegueu desbudellegués desbudelleguéssom desbudelleguéssou desbudellem desbudellen desbudelles desbudellessa desbudellessen desbudellesses desbudellessi desbudellessin desbudellessis desbudelleu desbudelli desbudellin desbudellis desbudello desbudellos desbudells desbudellà desbudellàiem desbudellàieu desbudellàrem desbudellàreu desbudellàs desbudellàssem desbudellàsseu desbudellàssim desbudellàssiu desbudellàvem desbudellàvets desbudellàveu desbudellàvom desbudellés desbudelléssem desbudellésseu desbudelléssim desbudelléssiu desbudellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
meretas

desbuidar /daz.bujˈɾa/ v
bening

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
telanjang kaki

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
bekas

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
beristirahat
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descantell /des.kanˈteʎ/ /dəs.kənˈteʎ/ n masc
cip

descanviar /des.kam.biˈa/ /des.kaɱ.viˈaɾ/ /dəs.kəm.biˈa/ /dəs.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descanvia descanviada descanviades descanviam descanviant descanviar descanviara descanviaran descanviarem descanviaren descanviares descanviareu descanviaria descanviarien descanviaries descanviarà descanviaràs descanviaré descanviaríem descanviaríeu descanviassen descanviasses descanviassin descanviassis descanviat descanviats descanviau descanviava descanviaven descanviaves descanvie descanviem descanvien descanvies descanviessen descanviesses descanviessin descanviessis descanvieu descanvii descanvio descanvià descanviàrem descanviàreu descanviàs descanviàssem descanviàsseu descanviàssim descanviàssiu descanviàvem descanviàveu descanviés descanviéssem descanviésseu descanviéssim descanviéssiu descanvií descanviï descanviïn descanviïs occ sept val v
berubah
Canviar una moneda o un bitllet pel seu valor en unitats més petites.

descarnar /des.karˈna/ /des.kaɾˈnaɾ/ /dəs.kərˈna/ alg ant bal cent descarn descarna descarnada descarnades descarnaia descarnaien descarnaies descarnam descarnant descarnar descarnara descarnaran descarnarem descarnaren descarnares descarnareu descarnaria descarnarien descarnaries descarnariva descarnariven descarnarives descarnarà descarnaràs descarnaré descarnaríem descarnaríeu descarnarívem descarnaríveu descarnassen descarnasses descarnassin descarnassis descarnat descarnats descarnau descarnava descarnaven descarnaves descarnavi descarnavo descarne descarneguem descarneguessa descarneguessen descarneguesses descarnegueu descarnegués descarneguéssom descarneguéssou descarnem descarnen descarnes descarnessa descarnessen descarnesses descarnessi descarnessin descarnessis descarneu descarni descarnin descarnis descarno descarnos descarns descarnà descarnàiem descarnàieu descarnàrem descarnàreu descarnàs descarnàssem descarnàsseu descarnàssim descarnàssiu descarnàvem descarnàvets descarnàveu descarnàvom descarnés descarnéssem descarnésseu descarnéssim descarnéssiu descarní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
daging

descartar /des.karˈta/ /des.kaɾˈta/ /des.kaɾˈtaɾ/ /dəs.kərˈta/ alg ant bal cent descart descarta descartada descartades descartaia descartaien descartaies descartam descartant descartar descartara descartaran descartarem descartaren descartares descartareu descartaria descartarien descartaries descartariva descartariven descartarives descartarà descartaràs descartaré descartaríem descartaríeu descartarívem descartaríveu descartassen descartasses descartassin descartassis descartat descartats descartau descartava descartaven descartaves descartavi descartavo descarte descarteguem descarteguessa descarteguessen descarteguesses descartegueu descartegués descarteguéssom descarteguéssou descartem descarten descartes descartessa descartessen descartesses descartessi descartessin descartessis descarteu descarti descartin descartis descarto descartos descarts descartà descartàiem descartàieu descartàrem descartàreu descartàs descartàssem descartàsseu descartàssim descartàssiu descartàvem descartàvets descartàveu descartàvom descartés descartéssem descartésseu descartéssim descartéssiu descartí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menggugurkan
En el joc de cartes, desfer-se de les cartes que no són convenients per guanyar, posar-les damunt la taula.
Eliminar quelcom d'una tria.

descavalcar /des.ka.vaɫˈkaɾ/ /des.ka.βaɫˈka/ /des.ka.βaɫˈkaɾ/ /dəs.kə.vəɫˈka/ /dəs.kə.βəɫˈka/ alg ant bal cent descavalc descavalca descavalcada descavalcades descavalcaia descavalcaien descavalcaies descavalcam descavalcant descavalcar descavalcara descavalcaran descavalcarem descavalcaren descavalcares descavalcareu descavalcaria descavalcarien descavalcaries descavalcariva descavalcariven descavalcarives descavalcarà descavalcaràs descavalcaré descavalcaríem descavalcaríeu descavalcarívem descavalcaríveu descavalcassen descavalcasses descavalcassin descavalcassis descavalcat descavalcats descavalcau descavalcava descavalcaven descavalcaves descavalcavi descavalcavo descavalco descavalcos descavalcà descavalcàiem descavalcàieu descavalcàrem descavalcàreu descavalcàs descavalcàssem descavalcàsseu descavalcàssim descavalcàssiu descavalcàvem descavalcàvets descavalcàveu descavalcàvom descavalque descavalqueguem descavalqueguessa descavalqueguessen descavalqueguesses descavalquegueu descavalquegués descavalqueguéssom descavalqueguéssou descavalquem descavalquen descavalques descavalquessa descavalquessen descavalquesses descavalquessi descavalquessin descavalquessis descavalqueu descavalqui descavalquin descavalquis descavalqués descavalquéssem descavalquésseu descavalquéssim descavalquéssiu descavalquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menghilir

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
keturunan
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ bal descendeix descendeixen descendeixes descendeixi descendeixin descendeixis descendeixo descendesc descendesqui descendesquin descendesquis descendia descendida descendides descendien descendies descendiguem descendigueu descendim descendint descendir descendira descendiran descendirem descendiren descendires descendireu descendiria descendirien descendiries descendirà descendiràs descendiré descendiríem descendiríeu descendisc descendisca descendisquen descendisques descendissen descendisses descendissin descendissis descendit descendits descendiu descendix descendixen descendixes descendixo descendí descendíem descendíeu descendírem descendíreu descendís descendíssem descendísseu descendíssim descendíssiu n-occ occ sept val v
turun

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
desentralisasi

descloure /desˈkɫɔw.ɾe/ /dəsˈkɫɔw.ɾə/ bal descloc descloem descloent descloeu descloga descloguem descloguen descloguera desclogueren desclogueres desclogues descloguessen descloguesses descloguessin descloguessis desclogueu desclogui descloguin descloguis desclogué descloguérem descloguéreu desclogués descloguéssem descloguésseu descloguéssim descloguéssiu descloguí desclosa descloses desclosos desclou desclouen desclouran descloure desclourem descloureu desclouria desclourien desclouries desclourà desclouràs desclouré desclouríem desclouríeu desclous descloíem descloíeu descloïa descloïen descloïes desclòs occ val v
membuka
Obrir quelcom que estava clos.

descobriment n masc
penemuan

descompartir /des.kom.parˈti/ /des.kom.paɾˈti/ /des.kom.paɾˈtiɾ/ /dəs.kom.pəɾˈti/ /dəs.kum.pərˈti/ alg ant bal centr descomparteix descomparteixa descomparteixen descomparteixes descomparteixi descomparteixin descomparteixis descomparteixo descomparteixs descompartesc descompartesca descompartesquen descompartesques descompartesqui descompartesquin descompartesquis descompartia descompartida descompartides descompartien descomparties descompartiguem descompartiguera descompartigueren descompartigueres descompartiguessen descompartiguesses descompartiguessin descompartiguessis descompartigueu descompartigueva descompartigueven descompartigueves descompartigué descompartiguérem descompartiguéreu descompartigués descompartiguéssem descompartiguésseu descompartiguéssim descompartiguéssiu descompartiguévem descompartiguéveu descompartim descompartint descompartir descompartira descompartiran descompartirem descompartiren descompartires descompartireu descompartiria descompartirien descompartiries descompartiriva descompartiriven descompartirives descompartirà descompartiràs descompartiré descompartiríem descompartiríeu descompartirívem descompartiríveu descompartisc descompartisca descompartisco descompartiscos descompartisquem descompartisquen descompartisques descompartisqueu descompartissa descompartissen descompartisses descompartissi descompartissin descompartissis descompartist descompartit descompartits descompartiu descompartiva descompartiven descompartives descompartix descompartixa descompartixen descompartixes descompartixi descompartixin descompartixis descompartixo descompartixos descompartí descompartíem descompartíets descompartíeu descompartírem descompartíreu descompartís descompartíscon descompartíssem descompartísseu descompartíssim descompartíssiu descompartíssom descompartíssou descompartívem descompartíveu descompartíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memisahkan

descomptar /des.komˈta/ /des.komˈtaɾ/ /dəs.komˈta/ /dəs.kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) descompt descompta descomptada descomptades descomptam descomptant descomptar descomptara descomptaran descomptarem descomptaren descomptares descomptareu descomptaria descomptarien descomptaries descomptarà descomptaràs descomptaré descomptaríem descomptaríeu descomptassen descomptasses descomptassin descomptassis descomptat descomptats descomptau descomptava descomptaven descomptaves descompte descomptem descompten descomptes descomptessen descomptesses descomptessin descomptessis descompteu descompti descomptin descomptis descompto descomptà descomptàrem descomptàreu descomptàs descomptàssem descomptàsseu descomptàssim descomptàssiu descomptàvem descomptàveu descomptés descomptéssem descomptésseu descomptéssim descomptéssiu descomptí occ sept val v
diskon

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
tak diketahui
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
orang asing
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

desconfiança /des.koɱ.fiˈan.sa/ /dəs.koɱ.fiˈan.sə/ /dəs.kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
ketidakpercayaan

desconfiar /des.koɱ.fiˈa/ /des.koɱ.fiˈaɾ/ /dəs.koɱ.fiˈa/ /dəs.kuɱ.fiˈa/ alg bal desconfia desconfiada desconfiades desconfiam desconfiant desconfiar desconfiara desconfiaran desconfiarem desconfiaren desconfiares desconfiareu desconfiaria desconfiarien desconfiaries desconfiarà desconfiaràs desconfiaré desconfiaríem desconfiaríeu desconfiassen desconfiasses desconfiassin desconfiassis desconfiat desconfiats desconfiau desconfiava desconfiaven desconfiaves desconfie desconfiem desconfien desconfies desconfiessen desconfiesses desconfiessin desconfiessis desconfieu desconfii desconfio desconfià desconfiàrem desconfiàreu desconfiàs desconfiàssem desconfiàsseu desconfiàssim desconfiàssiu desconfiàvem desconfiàveu desconfiés desconfiéssem desconfiésseu desconfiéssim desconfiéssiu desconfií desconfiï desconfiïn desconfiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
ketidakpercayaan

desconvenir /des.kom.beˈni/ /des.koɱ.veˈniɾ/ /dəs.koɱ.vəˈni/ /dəs.kum.bəˈni/ /dəs.kuɱ.vəˈni/ bal desconvenc desconvendran desconvendrem desconvendreu desconvendria desconvendrien desconvendries desconvendrà desconvendràs desconvendré desconvendríem desconvendríeu desconvenen desconvenguda desconvengudes desconvenguem desconvengueren desconvengueres desconvenguessin desconvenguessis desconvengueu desconvengui desconvenguin desconvenguis desconvengut desconvenguts desconvengué desconvenguérem desconvenguéreu desconvengués desconvenguéssim desconvenguéssiu desconvenguí desconvenia desconvenien desconvenies desconvenim desconvenint desconvenir desconveniu desconvens desconveníem desconveníeu desconvinc desconvindran desconvindrem desconvindreu desconvindria desconvindrien desconvindries desconvindrà desconvindràs desconvindré desconvindríem desconvindríeu desconvinga desconvinguda desconvingudes desconvinguem desconvinguen desconvinguera desconvingueren desconvingueres desconvingues desconvinguessen desconvinguesses desconvinguessin desconvinguessis desconvingueu desconvingui desconvinguin desconvinguis desconvingut desconvinguts desconvingué desconvinguérem desconvinguéreu desconvingués desconvinguéssem desconvinguésseu desconvinguéssim desconvinguéssiu desconvinguí desconvé desconvén occ val v
bias

desconvocar /des.kom.boˈka/ /des.koɱ.voˈkaɾ/ /dəs.koɱ.voˈka/ /dəs.kum.buˈka/ /dəs.kuɱ.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desconvoc desconvoca desconvocada desconvocades desconvocam desconvocant desconvocar desconvocara desconvocaran desconvocarem desconvocaren desconvocares desconvocareu desconvocaria desconvocarien desconvocaries desconvocarà desconvocaràs desconvocaré desconvocaríem desconvocaríeu desconvocassen desconvocasses desconvocassin desconvocassis desconvocat desconvocats desconvocau desconvocava desconvocaven desconvocaves desconvoco desconvocà desconvocàrem desconvocàreu desconvocàs desconvocàssem desconvocàsseu desconvocàssim desconvocàssiu desconvocàvem desconvocàveu desconvoque desconvoquem desconvoquen desconvoques desconvoquessen desconvoquesses desconvoquessin desconvoquessis desconvoqueu desconvoqui desconvoquin desconvoquis desconvoqués desconvoquéssem desconvoquésseu desconvoquéssim desconvoquéssiu desconvoquí occ sept val v
bungkus

descotxar /des.koˈt͡ʃa/ /des.koˈt͡ʃaɾ/ /dəs.koˈt͡ʃa/ /dəs.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) descotx descotxa descotxada descotxades descotxam descotxant descotxar descotxara descotxaran descotxarem descotxaren descotxares descotxareu descotxaria descotxarien descotxaries descotxarà descotxaràs descotxaré descotxaríem descotxaríeu descotxassen descotxasses descotxassin descotxassis descotxat descotxats descotxau descotxava descotxaven descotxaves descotxe descotxem descotxen descotxes descotxessen descotxesses descotxessin descotxessis descotxeu descotxi descotxin descotxis descotxo descotxà descotxàrem descotxàreu descotxàs descotxàssem descotxàsseu descotxàssim descotxàssiu descotxàvem descotxàveu descotxés descotxéssem descotxésseu descotxéssim descotxéssiu descotxí occ sept val v
lontar
Desabrigar algú traient-li la roba del damunt, especialment al llit.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
deskripsi

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ bal descric descriga descriguem descriguen descriguera descrigueren descrigueres descrigues descriguessen descriguesses descriguessin descriguessis descrigueu descrigui descriguin descriguis descrigué descriguérem descriguéreu descrigués descriguéssem descriguésseu descriguéssim descriguéssiu descriguí descrit descrita descrites descrits descriu descriuen descriuran descriure descriurem descriureu descriuria descriurien descriuries descriurà descriuràs descriuré descriuríem descriuríeu descrius descrivia descrivien descrivies descrivim descrivint descriviren descrivires descrivissin descrivissis descriviu descriví descrivíem descrivíeu descrivírem descrivíreu descrivís descrivíssim descrivíssiu occ val v
menggambarkan
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

descurar /des.kuˈɾa/ /des.kuˈɾaɾ/ /dəs.kuˈɾa/ alg ant bal cent descur descura descurada descurades descuraia descuraien descuraies descuram descurant descurar descurara descuraran descurarem descuraren descurares descurareu descuraria descurarien descuraries descurariva descurariven descurarives descurarà descuraràs descuraré descuraríem descuraríeu descurarívem descuraríveu descurassen descurasses descurassin descurassis descurat descurats descurau descurava descuraven descuraves descuravi descuravo descure descureguem descureguessa descureguessen descureguesses descuregueu descuregués descureguéssom descureguéssou descurem descuren descures descuressa descuressen descuresses descuressi descuressin descuressis descureu descuri descurin descuris descuro descuros descurs descurà descuràiem descuràieu descuràrem descuràreu descuràs descuràssem descuràsseu descuràssim descuràssiu descuràvem descuràvets descuràveu descuràvom descurés descuréssem descurésseu descuréssim descuréssiu descurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
melalaikan

desdejuni /dez.ðeˈd͡ʒu.ni/ /dez.ðeˈʒu.ni/ /dəz.dəˈʒu.ni/ n masc
sarapan

desdenyar /dez.ðeˈɲa/ /dez.ðeˈɲaɾ/ /dəz.dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desdeny desdenya desdenyada desdenyades desdenyam desdenyant desdenyar desdenyara desdenyaran desdenyarem desdenyaren desdenyares desdenyareu desdenyaria desdenyarien desdenyaries desdenyarà desdenyaràs desdenyaré desdenyaríem desdenyaríeu desdenyassen desdenyasses desdenyassin desdenyassis desdenyat desdenyats desdenyau desdenyava desdenyaven desdenyaves desdenye desdenyem desdenyen desdenyes desdenyessen desdenyesses desdenyessin desdenyessis desdenyeu desdenyi desdenyin desdenyis desdenyo desdenyà desdenyàrem desdenyàreu desdenyàs desdenyàssem desdenyàsseu desdenyàssim desdenyàssiu desdenyàvem desdenyàveu desdenyés desdenyéssem desdenyésseu desdenyéssim desdenyéssiu desdenyí occ sept val v
benci

desdir /dezˈði/ /dezˈðiɾ/ /dəzˈdi/ bal desdeia desdeien desdeies desdeim desdeis desdic desdiem desdient desdieu desdiga desdigau desdiguem desdiguen desdiguera desdigueren desdigueres desdigues desdiguessen desdiguesses desdiguessin desdiguessis desdigueu desdigui desdiguin desdiguis desdigué desdiguérem desdiguéreu desdigués desdiguéssem desdiguésseu desdiguéssim desdiguéssiu desdiguí desdir desdiran desdirem desdireu desdiria desdirien desdiries desdirà desdiràs desdiré desdiríem desdiríeu desdis desdit desdita desdites desdits desdiu desdiuen desdius desdèiem desdèieu eiv nota 1 occ v.cent val v
pungkir

desdoblar /dez.ðobˈbɫa/ /dez.ðoˈbɫaɾ/ /dez.ðoˈβɫa/ /dəz.dubˈbɫa/ /dəz.duˈβɫa/ /dəz.ðobˈbɫa/ /dəz.ðubˈbɫa/ alg ant bal cent desdobl desdobla desdoblada desdoblades desdoblaia desdoblaien desdoblaies desdoblam desdoblant desdoblar desdoblara desdoblaran desdoblarem desdoblaren desdoblares desdoblareu desdoblaria desdoblarien desdoblaries desdoblariva desdoblariven desdoblarives desdoblarà desdoblaràs desdoblaré desdoblaríem desdoblaríeu desdoblarívem desdoblaríveu desdoblassen desdoblasses desdoblassin desdoblassis desdoblat desdoblats desdoblau desdoblava desdoblaven desdoblaves desdoblavi desdoblavo desdoble desdobleguem desdobleguessa desdobleguessen desdobleguesses desdoblegueu desdoblegués desdobleguéssom desdobleguéssou desdoblem desdoblen desdobles desdoblessa desdoblessen desdoblesses desdoblessi desdoblessin desdoblessis desdobleu desdobli desdoblin desdoblis desdoblo desdoblos desdobls desdoblà desdoblàiem desdoblàieu desdoblàrem desdoblàreu desdoblàs desdoblàssem desdoblàsseu desdoblàssim desdoblàssiu desdoblàvem desdoblàvets desdoblàveu desdoblàvom desdoblés desdobléssem desdoblésseu desdobléssim desdobléssiu desdoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bagi
Repartir competències en dos edificis, quan anteriorment estaven concentrades en un sol organisme o edifici.
Seguir direccions separades.
Tenir subapartats.

desembadocar /de.zem.ba.ðoˈka/ /de.zem.ba.ðoˈkaɾ/ /də.zəm.bə.ðuˈka/ alg ant bal cent desembadoc desembadoca desembadocada desembadocades desembadocaia desembadocaien desembadocaies desembadocam desembadocant desembadocar desembadocara desembadocaran desembadocarem desembadocaren desembadocares desembadocareu desembadocaria desembadocarien desembadocaries desembadocariva desembadocariven desembadocarives desembadocarà desembadocaràs desembadocaré desembadocaríem desembadocaríeu desembadocarívem desembadocaríveu desembadocassen desembadocasses desembadocassin desembadocassis desembadocat desembadocats desembadocau desembadocava desembadocaven desembadocaves desembadocavi desembadocavo desembadoco desembadocos desembadocà desembadocàiem desembadocàieu desembadocàrem desembadocàreu desembadocàs desembadocàssem desembadocàsseu desembadocàssim desembadocàssiu desembadocàvem desembadocàvets desembadocàveu desembadocàvom desembadoque desembadoqueguem desembadoqueguessa desembadoqueguessen desembadoqueguesses desembadoquegueu desembadoquegués desembadoqueguéssom desembadoqueguéssou desembadoquem desembadoquen desembadoques desembadoquessa desembadoquessen desembadoquesses desembadoquessi desembadoquessin desembadoquessis desembadoqueu desembadoqui desembadoquin desembadoquis desembadoqués desembadoquéssem desembadoquésseu desembadoquéssim desembadoquéssiu desembadoquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bangun

desembeinar /de.zem.bejˈna/ /de.zem.bejˈnaɾ/ alg ant bal cent desembeina desembeinada desembeinades desembeinaia desembeinaien desembeinaies desembeinam desembeinant desembeinar desembeinara desembeinaran desembeinarem desembeinaren desembeinares desembeinareu desembeinaria desembeinarien desembeinaries desembeinariva desembeinariven desembeinarives desembeinarà desembeinaràs desembeinaré desembeinaríem desembeinaríeu desembeinarívem desembeinaríveu desembeinassen desembeinasses desembeinassin desembeinassis desembeinat desembeinats desembeinau desembeinava desembeinaven desembeinaves desembeinavi desembeinavo desembeine desembeineguem desembeineguessa desembeineguessen desembeineguesses desembeinegueu desembeinegués desembeineguéssom desembeineguéssou desembeinem desembeinen desembeines desembeinessa desembeinessen desembeinesses desembeinessi desembeinessin desembeinessis desembeineu desembeini desembeinin desembeinis desembeino desembeinos desembeinà desembeinàiem desembeinàieu desembeinàrem desembeinàreu desembeinàs desembeinàssem desembeinàsseu desembeinàssim desembeinàssiu desembeinàvem desembeinàvets desembeinàveu desembeinàvom desembeinés desembeinéssem desembeinésseu desembeinéssim desembeinéssiu desembeiní desembeín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menghunus

desemboscar /de.zem.bosˈka/ /de.zem.bosˈkaɾ/ /də.zəm.bosˈka/ /də.zəm.busˈka/ desembosca desemboscada desemboscades desemboscant desemboscar desemboscaran desemboscarem desemboscaren desemboscares desemboscareu desemboscaria desemboscarien desemboscaries desemboscarà desemboscaràs desemboscaré desemboscaríem desemboscaríeu desemboscat desemboscats desemboscava desemboscaven desemboscaves desembosco desemboscà desemboscàrem desemboscàreu desemboscàvem desemboscàveu desembosque desembosquem desembosquen desembosques desembosquessen desembosquesses desembosquessin desembosquessis desembosqueu desembosqui desembosquin desembosquis desembosqués desembosquéssem desembosquésseu desembosquéssim desembosquéssiu desembosquí occ sept v
mengusir
Treure els productes d’un bosc fins a un camí per transportar-los.

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
Desember
Dotzè mes de l'any.

desemparament n masc
desersi

desena /deˈze.na/ /dəˈzə.nə/ /dəˈzɛ.nə/ n fem
sepuluh

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ alg ant bal cent desencadena desencadenada desencadenades desencadenaia desencadenaien desencadenaies desencadenam desencadenant desencadenar desencadenara desencadenaran desencadenarem desencadenaren desencadenares desencadenareu desencadenaria desencadenarien desencadenaries desencadenariva desencadenariven desencadenarives desencadenarà desencadenaràs desencadenaré desencadenaríem desencadenaríeu desencadenarívem desencadenaríveu desencadenassen desencadenasses desencadenassin desencadenassis desencadenat desencadenats desencadenau desencadenava desencadenaven desencadenaves desencadenavi desencadenavo desencadene desencadeneguem desencadeneguessa desencadeneguessen desencadeneguesses desencadenegueu desencadenegués desencadeneguéssom desencadeneguéssou desencadenem desencadenen desencadenes desencadenessa desencadenessen desencadenesses desencadenessi desencadenessin desencadenessis desencadeneu desencadeni desencadenin desencadenis desencadeno desencadenos desencadenà desencadenàiem desencadenàieu desencadenàrem desencadenàreu desencadenàs desencadenàssem desencadenàsseu desencadenàssim desencadenàssiu desencadenàvem desencadenàvets desencadenàveu desencadenàvom desencadenés desencadenéssem desencadenésseu desencadenéssim desencadenéssiu desencadení desencadèn eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pemicu
Treure les cadenes.
Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desencongir /dez.eɲ.koɲˈd͡ʒi/ /dez.eɲ.koɲˈd͡ʒiɾ/ /dəz.əɲ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr desencongeix desencongeixa desencongeixen desencongeixes desencongeixi desencongeixin desencongeixis desencongeixo desencongeixs desencongesc desencongesca desencongesquen desencongesques desencongesqui desencongesquin desencongesquis desencongia desencongida desencongides desencongien desencongies desencongiguem desencongiguera desencongigueren desencongigueres desencongiguessen desencongiguesses desencongiguessin desencongiguessis desencongigueu desencongigueva desencongigueven desencongigueves desencongigué desencongiguérem desencongiguéreu desencongigués desencongiguéssem desencongiguésseu desencongiguéssim desencongiguéssiu desencongiguévem desencongiguéveu desencongim desencongint desencongir desencongira desencongiran desencongirem desencongiren desencongires desencongireu desencongiria desencongirien desencongiries desencongiriva desencongiriven desencongirives desencongirà desencongiràs desencongiré desencongiríem desencongiríeu desencongirívem desencongiríveu desencongisc desencongisca desencongisco desencongiscos desencongisquem desencongisquen desencongisques desencongisqueu desencongissa desencongissen desencongisses desencongissi desencongissin desencongissis desencongist desencongit desencongits desencongiu desencongiva desencongiven desencongives desencongix desencongixa desencongixen desencongixes desencongixi desencongixin desencongixis desencongixo desencongixos desencongí desencongíem desencongíets desencongíeu desencongírem desencongíreu desencongís desencongíscon desencongíssem desencongísseu desencongíssim desencongíssiu desencongíssom desencongíssou desencongívem desencongíveu desencongíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sebar luas

desencotxar /de.zeŋ.koˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.koˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.koˈt͡ʃa/ /də.zəŋ.kuˈt͡ʃa/ alg ant bal cent desencotx desencotxa desencotxada desencotxades desencotxaia desencotxaien desencotxaies desencotxam desencotxant desencotxar desencotxara desencotxaran desencotxarem desencotxaren desencotxares desencotxareu desencotxaria desencotxarien desencotxaries desencotxariva desencotxariven desencotxarives desencotxarà desencotxaràs desencotxaré desencotxaríem desencotxaríeu desencotxarívem desencotxaríveu desencotxassen desencotxasses desencotxassin desencotxassis desencotxat desencotxats desencotxau desencotxava desencotxaven desencotxaves desencotxavi desencotxavo desencotxe desencotxeguem desencotxeguessa desencotxeguessen desencotxeguesses desencotxegueu desencotxegués desencotxeguéssom desencotxeguéssou desencotxem desencotxen desencotxes desencotxessa desencotxessen desencotxesses desencotxessi desencotxessin desencotxessis desencotxeu desencotxi desencotxin desencotxis desencotxo desencotxos desencotxs desencotxà desencotxàiem desencotxàieu desencotxàrem desencotxàreu desencotxàs desencotxàssem desencotxàsseu desencotxàssim desencotxàssiu desencotxàvem desencotxàvets desencotxàveu desencotxàvom desencotxés desencotxéssem desencotxésseu desencotxéssim desencotxéssiu desencotxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menghilir

desenfadar /de.zeɱ.faˈða/ /de.zeɱ.faˈðaɾ/ /də.zəɱ.fəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenfad desenfada desenfadada desenfadades desenfadam desenfadant desenfadar desenfadara desenfadaran desenfadarem desenfadaren desenfadares desenfadareu desenfadaria desenfadarien desenfadaries desenfadarà desenfadaràs desenfadaré desenfadaríem desenfadaríeu desenfadassen desenfadasses desenfadassin desenfadassis desenfadat desenfadats desenfadau desenfadava desenfadaven desenfadaves desenfade desenfadem desenfaden desenfades desenfadessen desenfadesses desenfadessin desenfadessis desenfadeu desenfadi desenfadin desenfadis desenfado desenfadà desenfadàrem desenfadàreu desenfadàs desenfadàssem desenfadàsseu desenfadàssim desenfadàssiu desenfadàvem desenfadàveu desenfadés desenfadéssem desenfadésseu desenfadéssim desenfadéssiu desenfadí occ sept val v
menenangkan

desenganxar /de.zeŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.ɡəɲˈʃa/ alg ant bal cent desenganx desenganxa desenganxada desenganxades desenganxaia desenganxaien desenganxaies desenganxam desenganxant desenganxar desenganxara desenganxaran desenganxarem desenganxaren desenganxares desenganxareu desenganxaria desenganxarien desenganxaries desenganxariva desenganxariven desenganxarives desenganxarà desenganxaràs desenganxaré desenganxaríem desenganxaríeu desenganxarívem desenganxaríveu desenganxassen desenganxasses desenganxassin desenganxassis desenganxat desenganxats desenganxau desenganxava desenganxaven desenganxaves desenganxavi desenganxavo desenganxe desenganxeguem desenganxeguessa desenganxeguessen desenganxeguesses desenganxegueu desenganxegués desenganxeguéssom desenganxeguéssou desenganxem desenganxen desenganxes desenganxessa desenganxessen desenganxesses desenganxessi desenganxessin desenganxessis desenganxeu desenganxi desenganxin desenganxis desenganxo desenganxos desenganxs desenganxà desenganxàiem desenganxàieu desenganxàrem desenganxàreu desenganxàs desenganxàssem desenganxàsseu desenganxàssim desenganxàssiu desenganxàvem desenganxàvets desenganxàveu desenganxàvom desenganxés desenganxéssem desenganxésseu desenganxéssim desenganxéssiu desenganxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
angkat

desengrevir /dez.en.ɣɾeˈβiɾ/ /dez.ən.ɣɾeˈβi/ /dəz.ən.ɣɾəˈβi/ alg ant bal centr desengreveix desengreveixa desengreveixen desengreveixes desengreveixi desengreveixin desengreveixis desengreveixo desengreveixs desengrevesc desengrevesca desengrevesquen desengrevesques desengrevesqui desengrevesquin desengrevesquis desengrevia desengrevida desengrevides desengrevien desengrevies desengreviguem desengreviguera desengrevigueren desengrevigueres desengreviguessen desengreviguesses desengreviguessin desengreviguessis desengrevigueu desengrevigueva desengrevigueven desengrevigueves desengrevigué desengreviguérem desengreviguéreu desengrevigués desengreviguéssem desengreviguésseu desengreviguéssim desengreviguéssiu desengreviguévem desengreviguéveu desengrevim desengrevint desengrevir desengrevira desengreviran desengrevirem desengreviren desengrevires desengrevireu desengreviria desengrevirien desengreviries desengreviriva desengreviriven desengrevirives desengrevirà desengreviràs desengreviré desengreviríem desengreviríeu desengrevirívem desengreviríveu desengrevisc desengrevisca desengrevisco desengreviscos desengrevisquem desengrevisquen desengrevisques desengrevisqueu desengrevissa desengrevissen desengrevisses desengrevissi desengrevissin desengrevissis desengrevist desengrevit desengrevits desengreviu desengreviva desengreviven desengrevives desengrevix desengrevixa desengrevixen desengrevixes desengrevixi desengrevixin desengrevixis desengrevixo desengrevixos desengreví desengrevíem desengrevíets desengrevíeu desengrevírem desengrevíreu desengrevís desengrevíscon desengrevíssem desengrevísseu desengrevíssim desengrevíssiu desengrevíssom desengrevíssou desengrevívem desengrevíveu desengrevíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
melegakan

desenrotllar /de.zen.roʎˈʎa/ /de.zen.roˈʎa/ /de.zen.roˈʎaɾ/ /də.zən.roɫˈɫa/ /də.zən.ruɫˈɫa/ /də.zən.ruʎˈʎa/ alg ant bal cent desenrotll desenrotlla desenrotllada desenrotllades desenrotllaia desenrotllaien desenrotllaies desenrotllam desenrotllant desenrotllar desenrotllara desenrotllaran desenrotllarem desenrotllaren desenrotllares desenrotllareu desenrotllaria desenrotllarien desenrotllaries desenrotllariva desenrotllariven desenrotllarives desenrotllarà desenrotllaràs desenrotllaré desenrotllaríem desenrotllaríeu desenrotllarívem desenrotllaríveu desenrotllassen desenrotllasses desenrotllassin desenrotllassis desenrotllat desenrotllats desenrotllau desenrotllava desenrotllaven desenrotllaves desenrotllavi desenrotllavo desenrotlle desenrotlleguem desenrotlleguessa desenrotlleguessen desenrotlleguesses desenrotllegueu desenrotllegués desenrotlleguéssom desenrotlleguéssou desenrotllem desenrotllen desenrotlles desenrotllessa desenrotllessen desenrotllesses desenrotllessi desenrotllessin desenrotllessis desenrotlleu desenrotlli desenrotllin desenrotllis desenrotllo desenrotllos desenrotlls desenrotllà desenrotllàiem desenrotllàieu desenrotllàrem desenrotllàreu desenrotllàs desenrotllàssem desenrotllàsseu desenrotllàssim desenrotllàssiu desenrotllàvem desenrotllàvets desenrotllàveu desenrotllàvom desenrotllés desenrotlléssem desenrotllésseu desenrotlléssim desenrotlléssiu desenrotllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mengulur
Estendre una cosa que estava desada en forma de rotlle.
mengembangkan
Continuar un procés que només estava iniciat.

desentenebrir /ðez.en.dɾoˈpiɾ/ /ðez.en.te.neˈβɾi/ /ðəz.ən.tə.nəˈβɾi/ alg ant bal centr desentenebreix desentenebreixa desentenebreixen desentenebreixes desentenebreixi desentenebreixin desentenebreixis desentenebreixo desentenebreixs desentenebresc desentenebresca desentenebresquen desentenebresques desentenebresqui desentenebresquin desentenebresquis desentenebria desentenebrida desentenebrides desentenebrien desentenebries desentenebriguem desentenebriguera desentenebrigueren desentenebrigueres desentenebriguessen desentenebriguesses desentenebriguessin desentenebriguessis desentenebrigueu desentenebrigueva desentenebrigueven desentenebrigueves desentenebrigué desentenebriguérem desentenebriguéreu desentenebrigués desentenebriguéssem desentenebriguésseu desentenebriguéssim desentenebriguéssiu desentenebriguévem desentenebriguéveu desentenebrim desentenebrint desentenebrir desentenebrira desentenebriran desentenebrirem desentenebriren desentenebrires desentenebrireu desentenebriria desentenebririen desentenebriries desentenebririva desentenebririven desentenebririves desentenebrirà desentenebriràs desentenebriré desentenebriríem desentenebriríeu desentenebrirívem desentenebriríveu desentenebrisc desentenebrisca desentenebrisco desentenebriscos desentenebrisquem desentenebrisquen desentenebrisques desentenebrisqueu desentenebrissa desentenebrissen desentenebrisses desentenebrissi desentenebrissin desentenebrissis desentenebrist desentenebrit desentenebrits desentenebriu desentenebriva desentenebriven desentenebrives desentenebrix desentenebrixa desentenebrixen desentenebrixes desentenebrixi desentenebrixin desentenebrixis desentenebrixo desentenebrixos desentenebrí desentenebríem desentenebríets desentenebríeu desentenebrírem desentenebríreu desentenebrís desentenebríscon desentenebríssem desentenebrísseu desentenebríssim desentenebríssiu desentenebríssom desentenebríssou desentenebrívem desentenebríveu desentenebríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bening

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
perkembangan

desenvolupament sostenible n masc
pembangunan berkelanjutan

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenvolup desenvolupa desenvolupada desenvolupades desenvolupam desenvolupant desenvolupar desenvolupara desenvoluparan desenvoluparem desenvoluparen desenvolupares desenvolupareu desenvoluparia desenvoluparien desenvoluparies desenvoluparà desenvoluparàs desenvoluparé desenvoluparíem desenvoluparíeu desenvolupassen desenvolupasses desenvolupassin desenvolupassis desenvolupat desenvolupats desenvolupau desenvolupava desenvolupaven desenvolupaves desenvolupe desenvolupem desenvolupen desenvolupes desenvolupessen desenvolupesses desenvolupessin desenvolupessis desenvolupeu desenvolupi desenvolupin desenvolupis desenvolupo desenvolupà desenvolupàrem desenvolupàreu desenvolupàs desenvolupàssem desenvolupàsseu desenvolupàssim desenvolupàssiu desenvolupàvem desenvolupàveu desenvolupés desenvolupéssem desenvolupésseu desenvolupéssim desenvolupéssiu desenvolupí occ sept val v
mengembangkan

desert /deˈzɛɾt/ n masc
gurun
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ alg ant bal cent desert deserta desertada desertades desertaia desertaien desertaies desertam desertant desertar desertara desertaran desertarem desertaren desertares desertareu desertaria desertarien desertaries desertariva desertariven desertarives desertarà desertaràs desertaré desertaríem desertaríeu desertarívem desertaríveu desertassen desertasses desertassin desertassis desertat desertats desertau desertava desertaven desertaves desertavi desertavo deserte deserteguem deserteguessa deserteguessen deserteguesses desertegueu desertegués deserteguéssom deserteguéssou desertem deserten desertes desertessa desertessen desertesses desertessi desertessin desertessis deserteu deserti desertin desertis deserto desertos deserts desertà desertàiem desertàieu desertàrem desertàreu desertàs desertàssem desertàsseu desertàssim desertàssiu desertàvem desertàvets desertàveu desertàvom desertés desertéssem desertésseu desertéssim desertéssiu desertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gurun
Deixar desert, abandonar.

desescalada /de.zes.kaˈɫa.ða/ /də.zəs.kəˈɫa.ðə/ n fem
deeskalasi
Disminució progressiva de la intensitat, l’abast o la severitat d'una situació conflictiva.

desesperar /dez.es.peˈɾa/ /dez.es.peˈɾaɾ/ /dəz.əs.pəˈɾa/ alg ant bal cent desesper desespera desesperada desesperades desesperaia desesperaien desesperaies desesperam desesperant desesperar desesperara desesperaran desesperarem desesperaren desesperares desesperareu desesperaria desesperarien desesperaries desesperariva desesperariven desesperarives desesperarà desesperaràs desesperaré desesperaríem desesperaríeu desesperarívem desesperaríveu desesperassen desesperasses desesperassin desesperassis desesperat desesperats desesperau desesperava desesperaven desesperaves desesperavi desesperavo desespere desespereguem desespereguessa desespereguessen desespereguesses desesperegueu desesperegués desespereguéssom desespereguéssou desesperem desesperen desesperes desesperessa desesperessen desesperesses desesperessi desesperessin desesperessis desespereu desesperi desesperin desesperis desespero desesperos desespers desesperà desesperàiem desesperàieu desesperàrem desesperàreu desesperàs desesperàssem desesperàsseu desesperàssim desesperàssiu desesperàvem desesperàvets desesperàveu desesperàvom desesperés desesperéssem desesperésseu desesperéssim desesperéssiu desesperí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
putus asa

desestimar /da.zas.tiˈma/ /de.zes.tiˈma/ /de.zes.tiˈmaɾ/ /də.zəs.tiˈma/ /də.zəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desestim desestima desestimada desestimades desestimam desestimant desestimar desestimara desestimaran desestimarem desestimaren desestimares desestimareu desestimaria desestimarien desestimaries desestimarà desestimaràs desestimaré desestimaríem desestimaríeu desestimassen desestimasses desestimassin desestimassis desestimat desestimats desestimau desestimava desestimaven desestimaves desestime desestimem desestimen desestimes desestimessen desestimesses desestimessin desestimessis desestimeu desestimi desestimin desestimis desestimo desestimà desestimàrem desestimàreu desestimàs desestimàssem desestimàsseu desestimàssim desestimàssiu desestimàvem desestimàveu desestimés desestiméssem desestimésseu desestiméssim desestiméssiu desestimí occ sept val v
menista
No tenir l’estimació deguda, subestimar.
menolak
(dret) No acceptar una petició a tràmit.

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ alg bal desfacem desfacen desfaces desfaceu desfaci desfacin desfacis desfaig desfan desfaran desfarem desfareu desfaria desfarien desfaries desfarà desfaràs desfaré desfaríem desfaríeu desfaç desfaça desfeia desfeien desfeies desfeim desfeis desfem desfent desfer desfera desferen desferes desfessen desfesses desfessin desfessis desfet desfeta desfetes desfets desfeu desfiu desfà desfàs desfèiem desfèieu desfé desféiem desféieu desférem desféreu desfés desféssem desfésseu desféssim desféssiu desféu val v
batalkan
Eliminar la feina feta.
mengecor
Fer fondre, dissoldre, dividir a miques.

desficiar /des.fi.siˈa/ /des.fi.siˈaɾ/ /dəs.fi.siˈa/ alg bal desficia desficiada desficiades desficiam desficiant desficiar desficiara desficiaran desficiarem desficiaren desficiares desficiareu desficiaria desficiarien desficiaries desficiarà desficiaràs desficiaré desficiaríem desficiaríeu desficiassen desficiasses desficiassin desficiassis desficiat desficiats desficiau desficiava desficiaven desficiaves desficie desficiem desficien desficies desficiessen desficiesses desficiessin desficiessis desficieu desficii desficio desficià desficiàrem desficiàreu desficiàs desficiàssem desficiàsseu desficiàssim desficiàssiu desficiàvem desficiàveu desficiés desficiéssem desficiésseu desficiéssim desficiéssiu desficií desficiï desficiïn desficiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
berkelebatan

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
parade

desfilar /des.fiˈɫa/ /des.fiˈɫaɾ/ /dəs.fiˈɫa/ alg ant bal cent desfil desfila desfilada desfilades desfilaia desfilaien desfilaies desfilam desfilant desfilar desfilara desfilaran desfilarem desfilaren desfilares desfilareu desfilaria desfilarien desfilaries desfilariva desfilariven desfilarives desfilarà desfilaràs desfilaré desfilaríem desfilaríeu desfilarívem desfilaríveu desfilassen desfilasses desfilassin desfilassis desfilat desfilats desfilau desfilava desfilaven desfilaves desfilavi desfilavo desfile desfileguem desfileguessa desfileguessen desfileguesses desfilegueu desfilegués desfileguéssom desfileguéssou desfilem desfilen desfiles desfilessa desfilessen desfilesses desfilessi desfilessin desfilessis desfileu desfili desfilin desfilis desfilo desfilos desfils desfilà desfilàiem desfilàieu desfilàrem desfilàreu desfilàs desfilàssem desfilàsseu desfilàssim desfilàssiu desfilàvem desfilàvets desfilàveu desfilàvom desfilés desfiléssem desfilésseu desfiléssim desfiléssiu desfilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berpawai
Exhibir-se de manera ordenada unes persones, mentre caminen a la vista d'altres.
Trencar-se els fils de l'extrem d'un teixit.
Trencar en fibres un peix.

desfogar /des.foˈɣa/ /des.foˈɣaɾ/ /dəs.foˈɣa/ /dəs.fuˈɣa/ alg bal desfog desfoga desfogada desfogades desfogam desfogant desfogar desfogara desfogaran desfogarem desfogaren desfogares desfogareu desfogaria desfogarien desfogaries desfogarà desfogaràs desfogaré desfogaríem desfogaríeu desfogassen desfogasses desfogassin desfogassis desfogat desfogats desfogau desfogava desfogaven desfogaves desfogo desfogue desfoguem desfoguen desfogues desfoguessen desfoguesses desfoguessin desfoguessis desfogueu desfogui desfoguin desfoguis desfogués desfoguéssem desfoguésseu desfoguéssim desfoguéssiu desfoguí desfogà desfogàrem desfogàreu desfogàs desfogàssem desfogàsseu desfogàssim desfogàssiu desfogàvem desfogàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
jinak

desfonar /des.foˈna/ /des.foˈnaɾ/ /dəs.foˈna/ /dəs.fuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desfon desfona desfonada desfonades desfonam desfonant desfonar desfonara desfonaran desfonarem desfonaren desfonares desfonareu desfonaria desfonarien desfonaries desfonarà desfonaràs desfonaré desfonaríem desfonaríeu desfonassen desfonasses desfonassin desfonassis desfonat desfonats desfonau desfonava desfonaven desfonaves desfone desfonem desfonen desfones desfonessen desfonesses desfonessin desfonessis desfoneu desfoni desfonin desfonis desfono desfonà desfonàrem desfonàreu desfonàs desfonàssem desfonàsseu desfonàssim desfonàssiu desfonàvem desfonàveu desfonés desfonéssem desfonésseu desfonéssim desfonéssiu desfoní occ sept val v
pecah

desgraciadament /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈmen/ /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈment/ /dəz.ɡɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈment/ adv
sayangnya

desgraciar /dez.ɣɾa.siˈa/ /dez.ɣɾa.siˈaɾ/ /dəz.ɡɾə.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desgracia desgraciada desgraciades desgraciam desgraciant desgraciar desgraciara desgraciaran desgraciarem desgraciaren desgraciares desgraciareu desgraciaria desgraciarien desgraciaries desgraciarà desgraciaràs desgraciaré desgraciaríem desgraciaríeu desgraciassen desgraciasses desgraciassin desgraciassis desgraciat desgraciats desgraciau desgraciava desgraciaven desgraciaves desgracie desgraciem desgracien desgracies desgraciessen desgraciesses desgraciessin desgraciessis desgracieu desgracii desgracio desgracià desgraciàrem desgraciàreu desgraciàs desgraciàssem desgraciàsseu desgraciàssim desgraciàssiu desgraciàvem desgraciàveu desgraciés desgraciéssem desgraciésseu desgraciéssim desgraciéssiu desgracií desgraciï desgraciïn desgraciïs occ sept val v
puing

desgràcia /dezˈɣɾa.si.a/ /dəzˈɡɾa.si.ə/ n fem
kebetulan

desguàs /ðezˈɣwas/ /ðəzˈɣwas/ n masc
got
Instal·lació per a dirigir l'aigua residual cap a la claveguera.

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
keinginan hasrat
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

designar /de.ziŋˈna/ /de.ziɡˈna/ /de.ziɡˈnaɾ/ /də.ziŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) design designa designada designades designam designant designar designara designaran designarem designaren designares designareu designaria designarien designaries designarà designaràs designaré designaríem designaríeu designassen designasses designassin designassis designat designats designau designava designaven designaves designe designem designen designes designessen designesses designessin designessis designeu designi designin designis designo designà designàrem designàreu designàs designàssem designàsseu designàssim designàssiu designàvem designàveu designés designéssem designésseu designéssim designéssiu designí occ sept val v
menunjuk
Referir-se a algú o alguna cosa mitjançant un nom o un tret identificador.
Indicar una persona per a un càrrec, una funció.

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ alg bal cent desitge desitgeguem desitgeguessa desitgeguessen desitgeguesses desitgegueu desitgegués desitgeguéssom desitgeguéssou desitgem desitgen desitges desitgessa desitgessen desitgesses desitgessi desitgessin desitgessis desitgeu desitgi desitgin desitgis desitgés desitgéssem desitgésseu desitgéssim desitgéssiu desitgí desitj desitja desitjada desitjades desitjaia desitjaien desitjaies desitjaieu desitjam desitjant desitjar desitjara desitjaran desitjarem desitjaren desitjares desitjareu desitjaria desitjarien desitjaries desitjariva desitjariven desitjarives desitjarà desitjaràs desitjaré desitjaríem desitjaríeu desitjarívem desitjaríveu desitjassen desitjasses desitjassin desitjassis desitjat desitjats desitjau desitjava desitjaven desitjaves desitjavi desitjavo desitjo desitjos desitjà desitjàiem desitjàrem desitjàreu desitjàs desitjàssem desitjàsseu desitjàssim desitjàssiu desitjàvem desitjàveu desitjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
hasrat

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
pingsan
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ alg bal desmai desmaia desmaiada desmaiades desmaiam desmaiant desmaiar desmaiara desmaiaran desmaiarem desmaiaren desmaiares desmaiareu desmaiaria desmaiarien desmaiaries desmaiarà desmaiaràs desmaiaré desmaiaríem desmaiaríeu desmaiassen desmaiasses desmaiassin desmaiassis desmaiat desmaiats desmaiau desmaiava desmaiaven desmaiaves desmaie desmaiem desmaien desmaies desmaiessen desmaiesses desmaiessin desmaiessis desmaieu desmaio desmaià desmaiàrem desmaiàreu desmaiàs desmaiàssem desmaiàsseu desmaiàssim desmaiàssiu desmaiàvem desmaiàveu desmaiés desmaiéssem desmaiésseu desmaiéssim desmaiéssiu desmaí desmaï desmaïn desmaïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
pingsan

desmamar /dez.maˈma/ /dez.maˈmaɾ/ /dəz.məˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desmam desmama desmamada desmamades desmamam desmamant desmamar desmamara desmamaran desmamarem desmamaren desmamares desmamareu desmamaria desmamarien desmamaries desmamarà desmamaràs desmamaré desmamaríem desmamaríeu desmamassen desmamasses desmamassin desmamassis desmamat desmamats desmamau desmamava desmamaven desmamaves desmame desmamem desmamen desmames desmamessen desmamesses desmamessin desmamessis desmameu desmami desmamin desmamis desmamo desmamà desmamàrem desmamàreu desmamàs desmamàssem desmamàsseu desmamàssim desmamàssiu desmamàvem desmamàveu desmamés desmaméssem desmamésseu desmaméssim desmaméssiu desmamí occ sept val v
menyapih

desnodrir-se /dez.noˈðɾiɾ.se/ /dəz.noˈðɾiɾ.sə/ /dəz.nu.ðɾirˈsə/ /dəz.nuˈðɾir.sə/ alg ant bal centr desnodreix desnodreixa desnodreixen desnodreixes desnodreixi desnodreixin desnodreixis desnodreixo desnodreixs desnodresc desnodresca desnodresquen desnodresques desnodresqui desnodresquin desnodresquis desnodria desnodrida desnodrides desnodrien desnodries desnodriguem desnodriguera desnodrigueren desnodrigueres desnodriguessen desnodriguesses desnodriguessin desnodriguessis desnodrigueu desnodrigueva desnodrigueven desnodrigueves desnodrigué desnodriguérem desnodriguéreu desnodrigués desnodriguéssem desnodriguésseu desnodriguéssim desnodriguéssiu desnodriguévem desnodriguéveu desnodrim desnodrint desnodrir desnodrira desnodriran desnodrirem desnodriren desnodrires desnodrireu desnodriria desnodririen desnodriries desnodririva desnodririven desnodririves desnodrirà desnodriràs desnodriré desnodriríem desnodriríeu desnodrirívem desnodriríveu desnodrisc desnodrisca desnodrisco desnodriscos desnodrisquem desnodrisquen desnodrisques desnodrisqueu desnodrissa desnodrissen desnodrisses desnodrissi desnodrissin desnodrissis desnodrist desnodrit desnodrits desnodriu desnodriva desnodriven desnodrives desnodrix desnodrixa desnodrixen desnodrixes desnodrixi desnodrixin desnodrixis desnodrixo desnodrixos desnodrí desnodríem desnodríets desnodríeu desnodrírem desnodríreu desnodrís desnodríscon desnodríssem desnodrísseu desnodríssim desnodríssiu desnodríssom desnodríssou desnodrívem desnodríveu desnodríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kelaparan

desnonament /dez.no.naˈmen/ /dez.no.naˈment/ /dəz.no.nəˈment/ /dəz.nu.nəˈmen/ n masc
penggusuran

desoir /dez.oˈi/ /dez.oˈiɾ/ /dəz.uˈi/ alg bal desoeix desoeixen desoeixes desoeixi desoeixin desoeixis desoeixo desoeixs desoesc desoesqui desoesquin desoesquis desoieu desoint desoir desoiran desoirem desoireu desoiria desoirien desoiries desoirà desoiràs desoiré desoiríem desoiríeu desou desouen desous desoí desoíem desoírem desoíreu desoís desoíssem desoísseu desoíssim desoíssiu desoïa desoïda desoïdes desoïen desoïes desoïguem desoïgueu desoïm desoïra desoïren desoïres desoïsc desoïsca desoïsquen desoïsques desoïssen desoïsses desoïssin desoïssis desoït desoïts desoïu desoïx desoïxen desoïxes desoïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menista

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
keadaan berantakan
Falta d'ordre.
kekusutan
Alteració no controlada i considerada negativa en una societat.

desparar /des.paˈɾa/ /des.paˈɾaɾ/ /dəs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) despar despara desparada desparades desparam desparant desparar desparara despararan despararem despararen desparares desparareu despararia despararien despararies despararà despararàs despararé despararíem despararíeu desparassen desparasses desparassin desparassis desparat desparats desparau desparava desparaven desparaves despare desparem desparen despares desparessen desparesses desparessin desparessis despareu despari desparin desparis desparo desparà desparàrem desparàreu desparàs desparàssem desparàsseu desparàssim desparàssiu desparàvem desparàveu desparés desparéssem desparésseu desparéssim desparéssiu desparí occ sept val v
bening
(especialment) Llevar l’adreç de taula.

despatx /desˈpat͡ʃ/ /dəsˈpat͡ʃ/ n masc
biro
Lloc on es realitza treball de tipus intel·lectual.
kantor
Carta o altre comunicat enviat amb caràcter d'urgència.

despatxar /des.paˈt͡ʃa/ /des.paˈt͡ʃaɾ/ /dəs.pəˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) despatx despatxa despatxada despatxades despatxam despatxant despatxar despatxara despatxaran despatxarem despatxaren despatxares despatxareu despatxaria despatxarien despatxaries despatxarà despatxaràs despatxaré despatxaríem despatxaríeu despatxassen despatxasses despatxassin despatxassis despatxat despatxats despatxau despatxava despatxaven despatxaves despatxe despatxem despatxen despatxes despatxessen despatxesses despatxessin despatxessis despatxeu despatxi despatxin despatxis despatxo despatxà despatxàrem despatxàreu despatxàs despatxàssem despatxàsseu despatxàssim despatxàssiu despatxàvem despatxàveu despatxés despatxéssem despatxésseu despatxéssim despatxéssiu despatxí occ sept val v
mendiami
Atendre una persona per atendre les seves peticions o problemes.
kirim
Trametre una comunicació.

despert /desˈpɛɾt/ /dəsˈpɛrt/ adj masc
bangun
Que no està adormit.
pintar
(figurat) Viu, àgil i ràpid de ment.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ adj masc
kebangkitan

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
beker

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ alg ant bal cent despert desperta despertada despertades despertaia despertaien despertaies despertam despertant despertar despertara despertaran despertarem despertaren despertares despertareu despertaria despertarien despertaries despertariva despertariven despertarives despertarà despertaràs despertaré despertaríem despertaríeu despertarívem despertaríveu despertassen despertasses despertassin despertassis despertat despertats despertau despertava despertaven despertaves despertavi despertavo desperte desperteguem desperteguessa desperteguessen desperteguesses despertegueu despertegués desperteguéssom desperteguéssou despertem desperten despertes despertessa despertessen despertesses despertessi despertessin despertessis desperteu desperti despertin despertis desperto despertos desperts despertà despertàiem despertàieu despertàrem despertàreu despertàs despertàssem despertàsseu despertàssim despertàssiu despertàvem despertàvets despertàveu despertàvom despertés despertéssem despertésseu despertéssim despertéssiu despertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
membangunkan
Fer treure del son.
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
belanja

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
sadis

desplaçament /des.pɫa.saˈmen/ /des.pɫa.saˈment/ /dəs.pɫə.səˈmen/ /dəs.pɫə.səˈment/ n masc
pindah
(petanca) Moviment del bolig o d'una bola situada sobre el camp de joc que es deu directament o indirectament a un llançament.

desplegar /des.pɫeˈɣa/ /des.pɫeˈɣaɾ/ /dəs.pɫəˈɣa/ alg bal despleg desplega desplegada desplegades desplegam desplegant desplegar desplegara desplegaran desplegarem desplegaren desplegares desplegareu desplegaria desplegarien desplegaries desplegarà desplegaràs desplegaré desplegaríem desplegaríeu desplegassen desplegasses desplegassin desplegassis desplegat desplegats desplegau desplegava desplegaven desplegaves desplego desplegue despleguem despleguen desplegues despleguessen despleguesses despleguessin despleguessis desplegueu desplegui despleguin despleguis desplegués despleguéssem despleguésseu despleguéssim despleguéssiu despleguí desplegà desplegàrem desplegàreu desplegàs desplegàssem desplegàsseu desplegàssim desplegàssiu desplegàvem desplegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
membentangkan

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
sesudah
més tard

dessagnar /de.saŋˈna/ /de.saɡˈna/ /de.saɡˈnaɾ/ /də.səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dessagn dessagna dessagnada dessagnades dessagnam dessagnant dessagnar dessagnara dessagnaran dessagnarem dessagnaren dessagnares dessagnareu dessagnaria dessagnarien dessagnaries dessagnarà dessagnaràs dessagnaré dessagnaríem dessagnaríeu dessagnassen dessagnasses dessagnassin dessagnassis dessagnat dessagnats dessagnau dessagnava dessagnaven dessagnaves dessagne dessagnem dessagnen dessagnes dessagnessen dessagnesses dessagnessin dessagnessis dessagneu dessagni dessagnin dessagnis dessagno dessagnà dessagnàrem dessagnàreu dessagnàs dessagnàssem dessagnàsseu dessagnàssim dessagnàssiu dessagnàvem dessagnàveu dessagnés dessagnéssem dessagnésseu dessagnéssim dessagnéssiu dessagní occ sept val v
darah

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
distilasi

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
destinasi

destinar /des.tiˈna/ /des.tiˈnaɾ/ /dəs.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destina destinada destinades destinam destinant destinar destinara destinaran destinarem destinaren destinares destinareu destinaria destinarien destinaries destinarà destinaràs destinaré destinaríem destinaríeu destinassen destinasses destinassin destinassis destinat destinats destinau destinava destinaven destinaves destine destinem destinen destines destinessen destinesses destinessin destinessis destineu destini destinin destinis destino destinà destinàrem destinàreu destinàs destinàssem destinàsseu destinàssim destinàssiu destinàvem destinàveu destinés destinéssem destinésseu destinéssim destinéssiu destiní destín occ sept val v
menakdirkan
Determinar, designar, la condició futura d’algú o d’alguna cosa.

destorb /desˈtoɾp/ /dəsˈtorp/ n masc
halangan

destorbar /des.torˈβa/ /des.toɾˈbaɾ/ /des.toɾˈβa/ /dəs.toɾˈba/ /dəs.turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destorb destorba destorbada destorbades destorbam destorbant destorbar destorbara destorbaran destorbarem destorbaren destorbares destorbareu destorbaria destorbarien destorbaries destorbarà destorbaràs destorbaré destorbaríem destorbaríeu destorbassen destorbasses destorbassin destorbassis destorbat destorbats destorbau destorbava destorbaven destorbaves destorbe destorbem destorben destorbes destorbessen destorbesses destorbessin destorbessis destorbeu destorbi destorbin destorbis destorbo destorbà destorbàrem destorbàreu destorbàs destorbàssem destorbàsseu destorbàssim destorbàssiu destorbàvem destorbàveu destorbés destorbéssem destorbésseu destorbéssim destorbéssiu destorbí occ sept val v
mengganggu
Fer nosa en l’execució d’una acció.

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
kapak kampak

destre /ˈdes.tɾe/ /ˈdes.tɾə/ destra adj masc
benar
dret (costat dret, banda dreta, a mà dreta)

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
ahli

destriar alg bal destria destriada destriades destriam destriant destriar destriara destriaran destriarem destriaren destriares destriareu destriaria destriarien destriaries destriarà destriaràs destriaré destriaríem destriaríeu destriassen destriasses destriassin destriassis destriat destriats destriau destriava destriaven destriaves destrie destriem destrien destries destriessen destriesses destriessin destriessis destrieu destrii destrio destrià destriàrem destriàreu destriàs destriàssem destriàsseu destriàssim destriàssiu destriàvem destriàveu destriés destriéssem destriésseu destriéssim destriéssiu destrií destriï destriïn destriïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
pilihan

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destrossa destrossada destrossades destrossam destrossant destrossar destrossara destrossaran destrossarem destrossaren destrossares destrossareu destrossaria destrossarien destrossaries destrossarà destrossaràs destrossaré destrossaríem destrossaríeu destrossassen destrossasses destrossassin destrossassis destrossat destrossats destrossau destrossava destrossaven destrossaves destrosse destrossem destrossen destrosses destrossessen destrossesses destrossessin destrossessis destrosseu destrossi destrossin destrossis destrosso destrossà destrossàrem destrossàreu destrossàs destrossàssem destrossàsseu destrossàssim destrossàssiu destrossàvem destrossàveu destrossés destrosséssem destrossésseu destrosséssim destrosséssiu destrossí destròs occ sept val v
menggempur

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
kapal perusak
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
menggempur

destí /desˈti/ n masc
takdir
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desvel desvela desvelada desvelades desvelam desvelant desvelar desvelara desvelaran desvelarem desvelaren desvelares desvelareu desvelaria desvelarien desvelaries desvelarà desvelaràs desvelaré desvelaríem desvelaríeu desvelassen desvelasses desvelassin desvelassis desvelat desvelats desvelau desvelava desvelaven desvelaves desvele desvelem desvelen desveles desvelessen desvelesses desvelessin desvelessis desveleu desveli desvelin desvelis desvelo desvelà desvelàrem desvelàreu desvelàs desvelàssem desvelàsseu desvelàssim desvelàssiu desvelàvem desvelàveu desvelés desveléssem desvelésseu desveléssim desveléssiu desvelí occ sept val v
membeberkan

desventuradament /dez.ven.tuˌɾa.ðaˈment/ /dez.βen.tuˌɾa.ðaˈmen/ /dəz.bən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈment/ adv
sayangnya

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ adj masc
tak tahu malu
Que no té vergonya.

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ n masc
bajingan
Qui no té vergonya.

desvetllar /dez.veɫˈɫaɾ/ /dez.βeɫˈɫa/ /dez.βeʎˈʎa/ /dəz.vəɫˈɫa/ alg ant bal cent desvetll desvetlla desvetllada desvetllades desvetllaia desvetllaien desvetllaies desvetllam desvetllant desvetllar desvetllara desvetllaran desvetllarem desvetllaren desvetllares desvetllareu desvetllaria desvetllarien desvetllaries desvetllariva desvetllariven desvetllarives desvetllarà desvetllaràs desvetllaré desvetllaríem desvetllaríeu desvetllarívem desvetllaríveu desvetllassen desvetllasses desvetllassin desvetllassis desvetllat desvetllats desvetllau desvetllava desvetllaven desvetllaves desvetllavi desvetllavo desvetlle desvetlleguem desvetlleguessa desvetlleguessen desvetlleguesses desvetllegueu desvetllegués desvetlleguéssom desvetlleguéssou desvetllem desvetllen desvetlles desvetllessa desvetllessen desvetllesses desvetllessi desvetllessin desvetllessis desvetlleu desvetlli desvetllin desvetllis desvetllo desvetllos desvetlls desvetllà desvetllàiem desvetllàieu desvetllàrem desvetllàreu desvetllàs desvetllàssem desvetllàsseu desvetllàssim desvetllàssiu desvetllàvem desvetllàvets desvetllàveu desvetllàvom desvetllés desvetlléssem desvetllésseu desvetlléssim desvetlléssiu desvetllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bangun

desviació /dez.bi.a.siˈo/ /dez.vi.a.siˈo/ /dəz.bi.ə.siˈo/ /dəz.vi.ə.siˈo/ n masc
deviasi
Conducta que no coincideix amb els models i les expectatives de comportament en una societat particular.
penyimpangan
(navegació) Error en la indicació de la brúixola per culpa del metall amb que està formada o que transporta la nau.
(hoquei) Acció i efecte de modificar la trajectòria de la bola o el disc voluntàriament o per accident interposant-hi l'estic, el patí o una part del cos.

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
kesepuluh

desídia /deˈzi.ði.a/ n fem
kemalasan

detallar /de.taˈʎa/ /de.taˈʎaɾ/ alg ant bal cent detall detalla detallada detallades detallaia detallaien detallaies detallam detallant detallar detallara detallaran detallarem detallaren detallares detallareu detallaria detallarien detallaries detallariva detallariven detallarives detallarà detallaràs detallaré detallaríem detallaríeu detallarívem detallaríveu detallassen detallasses detallassin detallassis detallat detallats detallau detallava detallaven detallaves detallavi detallavo detalle detalleguem detalleguessa detalleguessen detalleguesses detallegueu detallegués detalleguéssom detalleguéssou detallem detallen detalles detallessa detallessen detallesses detallessi detallessin detallessis detalleu detalli detallin detallis detallo detallos detalls detallà detallàiem detallàieu detallàrem detallàreu detallàs detallàssem detallàsseu detallàssim detallàssiu detallàvem detallàvets detallàveu detallàvom detallés detalléssem detallésseu detalléssim detalléssiu detallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memerinci

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
terperinci

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
detektif

detenir /de.teˈni/ /de.teˈniɾ/ bal detenc detendran detendrem detendreu detendria detendrien detendries detendrà detendràs detendré detendríem detendríeu detenen detenguda detengudes detenguem detengueren detengueres detenguessin detenguessis detengueu detengui detenguin detenguis detengut detenguts detengué detenguérem detenguéreu detengués detenguéssim detenguéssiu detenguí detenia detenien detenies detenim detenint detenir deteniu detens deteníem deteníeu detinc detindran detindrem detindreu detindria detindrien detindries detindrà detindràs detindré detindríem detindríeu detinga detinguda detingudes detinguem detinguen detinguera detingueren detingueres detingues detinguessen detinguesses detinguessin detinguessis detingueu detingui detinguin detinguis detingut detinguts detingué detinguérem detinguéreu detingués detinguéssem detinguésseu detinguéssim detinguéssiu detinguí deté detén detín occ val v
menahan

deteriorar /de.te.ɾi.oˈɾa/ /de.te.ɾi.oˈɾaɾ/ /də.tə.ɾi.oˈɾa/ /də.tə.ɾi.uˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deterior deteriora deteriorada deteriorades deterioram deteriorant deteriorar deteriorara deterioraran deteriorarem deterioraren deteriorares deteriorareu deterioraria deteriorarien deterioraries deteriorarà deterioraràs deterioraré deterioraríem deterioraríeu deteriorassen deteriorasses deteriorassin deteriorassis deteriorat deteriorats deteriorau deteriorava deterioraven deterioraves deteriore deteriorem deterioren deteriores deterioressen deterioresses deterioressin deterioressis deterioreu deteriori deteriorin deterioris deterioro deteriorà deterioràrem deterioràreu deterioràs deterioràssem deterioràsseu deterioràssim deterioràssiu deterioràvem deterioràveu deteriorés deterioréssem deteriorésseu deterioréssim deterioréssiu deteriorí occ sept val v
kotor

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
determinasi

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
determinan
Que determina.

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ n masc
determinisme

detingut /de.tiŋˈɡut/ adj masc
cermat
Fet amb atenció i cura.

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
sepuluh

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ bal dec dega deguda degudes deguem deguen deguera degueren degueres degues deguessen deguesses deguessin deguessis degueu degui deguin deguis degut deguts degué deguérem deguéreu degués deguéssem deguésseu deguéssim deguéssiu deguí deu deuen deuran deure deurem deureu deuria deurien deuries deurà deuràs deuré deuríem deuríeu deus devem devent deveu devia devien devies devíem devíeu occ val v
harus
Seguit d’infinitiu, ser probable o possible.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
pekerjaan rumah
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
utang

devers /deˈveɾs/ /deˈβes/ /dəˈves/ /dəˈβɛrs/ preposition
hingga

devessall /de.veˈsaʎ/ /de.βeˈsaʎ/ /də.vəˈsaj/ /də.vəˈsaʎ/ /də.βəˈsaʎ/ n masc
hujan lebat

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) devor devora devorada devorades devoram devorant devorar devorara devoraran devorarem devoraren devorares devorareu devoraria devorarien devoraries devorarà devoraràs devoraré devoraríem devoraríeu devorassen devorasses devorassin devorassis devorat devorats devorau devorava devoraven devoraves devore devorem devoren devores devoressen devoresses devoressin devoressis devoreu devori devorin devoris devoro devorà devoràrem devoràreu devoràs devoràssem devoràsseu devoràssim devoràssiu devoràvem devoràveu devorés devoréssem devorésseu devoréssim devoréssiu devorí occ sept val v
melahap

dia /ˈdi.a/ n masc
hari
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
diabetes

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
setan
Personificació del mal.

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
diaken

diada /diˈa.ða/ /diˈa.ðə/ n fem
liburan
Dia determinat en què se celebra una gran festa.

diafanitat /di.a.fa.niˈtat/ /di.ə.fə.niˈtat/ n fem
transparansi

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
diafragma

diagnosi /di.aŋˈnɔ.zi/ /di.aɡˈnɔ.zi/ /di.əŋˈnɔ.zi/ n fem
diagnosis

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagram
Dibuix explicatiu, gràfic.
tangga lagu
Representació que indica la relació existent entre dues quantitats variables, especialment la que es presenta en un eix de coordenades.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialek

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialektologi

dialogar /di.a.ɫoˈɣa/ /di.a.ɫoˈɣaɾ/ /di.ə.ɫoˈɣa/ /di.ə.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dialog dialoga dialogada dialogades dialogam dialogant dialogar dialogara dialogaran dialogarem dialogaren dialogares dialogareu dialogaria dialogarien dialogaries dialogarà dialogaràs dialogaré dialogaríem dialogaríeu dialogassen dialogasses dialogassin dialogassis dialogat dialogats dialogau dialogava dialogaven dialogaves dialogo dialogue dialoguem dialoguen dialogues dialoguessen dialoguesses dialoguessin dialoguessis dialogueu dialogui dialoguin dialoguis dialogués dialoguéssem dialoguésseu dialoguéssim dialoguéssiu dialoguí dialogà dialogàrem dialogàreu dialogàs dialogàssem dialogàsseu dialogàssim dialogàssiu dialogàvem dialogàveu occ sept val v
dialog

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
intan
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
ribu
Centre d’un blanc com a objectiu de pràctica de tir.

diantre /diˈan.tɾe/ /diˈan.tɾə/ Interjection
setan

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
salindia

diari n masc
koran surat kabar
Periòdic de notícies publicat cada dia.
buku harian
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
diare

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
menggambar
Acte o efecte de dibuixar.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
gambar
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dibuix dibuixa dibuixada dibuixades dibuixam dibuixant dibuixar dibuixara dibuixaran dibuixarem dibuixaren dibuixares dibuixareu dibuixaria dibuixarien dibuixaries dibuixarà dibuixaràs dibuixaré dibuixaríem dibuixaríeu dibuixassen dibuixasses dibuixassin dibuixassis dibuixat dibuixats dibuixau dibuixava dibuixaven dibuixaves dibuixe dibuixem dibuixen dibuixes dibuixessen dibuixesses dibuixessin dibuixessis dibuixeu dibuixi dibuixin dibuixis dibuixo dibuixà dibuixàrem dibuixàreu dibuixàs dibuixàssem dibuixàsseu dibuixàssim dibuixàssiu dibuixàvem dibuixàveu dibuixés dibuixéssem dibuixésseu dibuixéssim dibuixéssiu dibuixí occ sept val v
lukis

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
kamus
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
dikotomi

dictamen /dikˈta.men/ /dikˈta.mən/ n masc
anggap

dictat /dikˈtat/ n masc
dikte
Exercici escolar en què el professor diu un text davant els alumnes perquè aquests el vagin escrivint, la correcció del qual permet comprovar el nivell d'ortografia i gramàtica.

didal /diˈðaɫ/ n masc
bidal
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didàctica n fem
didaktik

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
defamasi

diferencial /di.fe.ɾen.siˈaɫ/ /di.fə.ɾən.siˈaɫ/ adj
diferensial

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
beda
Que no és igual.

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ alg ant bal centr difereix difereixa difereixen difereixes difereixi difereixin difereixis difereixo difereixs diferesc diferesca diferesquen diferesques diferesqui diferesquin diferesquis diferia diferida diferides diferien diferies diferiguem diferiguera diferigueren diferigueres diferiguessen diferiguesses diferiguessin diferiguessis diferigueu diferigueva diferigueven diferigueves diferigué diferiguérem diferiguéreu diferigués diferiguéssem diferiguésseu diferiguéssim diferiguéssiu diferiguévem diferiguéveu diferim diferint diferir diferira diferiran diferirem diferiren diferires diferireu diferiria diferirien diferiries difeririva difeririven diferirives diferirà diferiràs diferiré diferiríem diferiríeu diferirívem diferiríveu diferisc diferisca diferisco diferiscos diferisquem diferisquen diferisques diferisqueu diferissa diferissen diferisses diferissi diferissin diferissis diferist diferit diferits diferiu diferiva diferiven diferives diferix diferixa diferixen diferixes diferixi diferixin diferixis diferixo diferixos diferí diferíem diferíets diferíeu diferírem diferíreu diferís diferíscon diferíssem diferísseu diferíssim diferíssiu diferíssom diferíssou diferívem diferíveu diferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
beda

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
perbedaan beda

dificultat n fem
kesukaran
Complicació, obstacle per fer una cosa.

difondre /diˈfon.dɾe/ bal difon difonc difondran difondre difondrem difondreu difondria difondrien difondries difondrà difondràs difondré difondríem difondríeu difonem difonen difonent difoneu difonga difonguem difonguen difonguera difongueren difongueres difongues difonguessen difonguesses difonguessin difonguessis difongueu difongui difonguin difonguis difongué difonguérem difonguéreu difongués difonguéssem difonguésseu difonguéssim difonguéssiu difonguí difonia difonien difonies difons difoníem difoníeu difosa difoses difosos difós eiv occ v.cent val v
menyiarkan

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
bunyi rangkap

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
difteri

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ adj masc
almarhum
Que ha mort.

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ n masc
almarhum
Persona que ha mort.

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
difusi

difícil adj
sulit sukar
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ alg ant bal centr digereix digereixa digereixen digereixes digereixi digereixin digereixis digereixo digereixs digeresc digeresca digeresquen digeresques digeresqui digeresquin digeresquis digeria digerida digerides digerien digeries digeriguem digeriguera digerigueren digerigueres digeriguessen digeriguesses digeriguessin digeriguessis digerigueu digerigueva digerigueven digerigueves digerigué digeriguérem digeriguéreu digerigués digeriguéssem digeriguésseu digeriguéssim digeriguéssiu digeriguévem digeriguéveu digerim digerint digerir digerira digeriran digerirem digeriren digerires digerireu digeriria digeririen digeriries digeririva digeririven digeririves digerirà digeriràs digeriré digeriríem digeriríeu digerirívem digeriríveu digerisc digerisca digerisco digeriscos digerisquem digerisquen digerisques digerisqueu digerissa digerissen digerisses digerissi digerissin digerissis digerist digerit digerits digeriu digeriva digeriven digerives digerix digerixa digerixen digerixes digerixi digerixin digerixis digerixo digerixos digerí digeríem digeríets digeríeu digerírem digeríreu digerís digeríscon digeríssem digerísseu digeríssim digeríssiu digeríssom digeríssou digerívem digeríveu digeríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mencernakan

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
digital
Relacionat amb els dits.
Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
martabat
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
kamis Kamis

dilecció n fem
afeksi

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
balap
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
Senin senin

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
hari selasa selasa

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
rabu Rabu

dimecres de cendra n masc
Rabu Abu

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
matra

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
cebol

dimoni /diˈmɔ.ni/ Interjection
setan
(singular o plural) Sovint en frases interrogatives, denota enuig, sorpresa

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
siluman
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
makan siang
Àpat del migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
wangsa

dinerari /di.neˈɾa.ɾi/ /di.nəˈɾa.ɾi/ adj masc
duit

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
uang

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinosaurus

dinou number
sembilan belas

dins /ˈdins/ adv
dalam
A l'interior d'un espai delimitat.

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
ijazah

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
endapan
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
berkata
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
arah
Orientació que pren un desplaçament o moviment.
Mecanisme d'un vehicle que permet al conductor el seu guiatge.
direksi
Departament d'un organisme que exerceix el lideratge.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
guru kepala
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
direktori
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ bal dirigeix dirigeixen dirigeixes dirigeixi dirigeixin dirigeixis dirigeixo dirigesc dirigesqui dirigesquin dirigesquis dirigia dirigida dirigides dirigien dirigies dirigiguem dirigigueu dirigim dirigint dirigir dirigira dirigiran dirigirem dirigiren dirigires dirigireu dirigiria dirigirien dirigiries dirigirà dirigiràs dirigiré dirigiríem dirigiríeu dirigisc dirigisca dirigisquen dirigisques dirigissen dirigisses dirigissin dirigissis dirigit dirigits dirigiu dirigix dirigixen dirigixes dirigixo dirigí dirigíem dirigíeu dirigírem dirigíreu dirigís dirigíssem dirigísseu dirigíssim dirigíssiu n-occ occ sept val v
memimpin
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
Manar, liderar seguint una línia o normes.

disc compacte n masc
piringan padat

disc dur n masc
cakram keras

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
diskalkulia

discapacitat n fem
disabilitas

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
disiplin
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discrepar /dis.kɾeˈpa/ /dis.kɾeˈpaɾ/ /dis.kɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) discrep discrepa discrepada discrepades discrepam discrepant discrepar discrepara discreparan discreparem discreparen discrepares discrepareu discreparia discreparien discreparies discreparà discreparàs discreparé discreparíem discreparíeu discrepassen discrepasses discrepassin discrepassis discrepat discrepats discrepau discrepava discrepaven discrepaves discrepe discrepem discrepen discrepes discrepessen discrepesses discrepessin discrepessis discrepeu discrepi discrepin discrepis discrepo discrepà discrepàrem discrepàreu discrepàs discrepàssem discrepàsseu discrepàssim discrepàssiu discrepàvem discrepàveu discrepés discrepéssem discrepésseu discrepéssim discrepéssiu discrepí occ sept val v
bias
Dues coses, ser diferents entre elles.
Dissentir, no estar d'acord.

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
diskriminasi

disculpar /dis.kuɫˈpa/ /dis.kuɫˈpaɾ/ alg ant bal cent disculp disculpa disculpada disculpades disculpaia disculpaien disculpaies disculpam disculpant disculpar disculpara disculparan disculparem disculparen disculpares disculpareu disculparia disculparien disculparies disculpariva disculpariven disculparives disculparà disculparàs disculparé disculparíem disculparíeu disculparívem disculparíveu disculpassen disculpasses disculpassin disculpassis disculpat disculpats disculpau disculpava disculpaven disculpaves disculpavi disculpavo disculpe disculpeguem disculpeguessa disculpeguessen disculpeguesses disculpegueu disculpegués disculpeguéssom disculpeguéssou disculpem disculpen disculpes disculpessa disculpessen disculpesses disculpessi disculpessin disculpessis disculpeu disculpi disculpin disculpis disculpo disculpos disculps disculpà disculpàiem disculpàieu disculpàrem disculpàreu disculpàs disculpàssem disculpàsseu disculpàssim disculpàssiu disculpàvem disculpàvets disculpàveu disculpàvom disculpés disculpéssem disculpésseu disculpéssim disculpéssiu disculpí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ampun

discurs /disˈkurs/ n masc
pidato

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
diskusi

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
menyamar
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disfressa disfressada disfressades disfressam disfressant disfressar disfressara disfressaran disfressarem disfressaren disfressares disfressareu disfressaria disfressarien disfressaries disfressarà disfressaràs disfressaré disfressaríem disfressaríeu disfressassen disfressasses disfressassin disfressassis disfressat disfressats disfressau disfressava disfressaven disfressaves disfresse disfressem disfressen disfresses disfressessen disfressesses disfressessin disfressessis disfresseu disfressi disfressin disfressis disfresso disfressà disfressàrem disfressàreu disfressàs disfressàssem disfressàsseu disfressàssim disfressàssiu disfressàvem disfressàveu disfressés disfresséssem disfressésseu disfresséssim disfresséssiu disfressí disfrès occ sept val v
menyamar

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
disfagia

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
disleksia

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ alg ant bal cent dispar dispara disparada disparades disparaia disparaien disparaies disparam disparant disparar disparara dispararan dispararem dispararen disparares disparareu dispararia dispararien dispararies disparariva disparariven dispararives dispararà dispararàs dispararé dispararíem dispararíeu dispararívem dispararíveu disparassen disparasses disparassin disparassis disparat disparats disparau disparava disparaven disparaves disparavi disparavo dispare dispareguem dispareguessa dispareguessen dispareguesses disparegueu disparegués dispareguéssom dispareguéssou disparem disparen dispares disparessa disparessen disparesses disparessi disparessin disparessis dispareu dispari disparin disparis disparo disparos dispars disparà disparàiem disparàieu disparàrem disparàreu disparàs disparàssem disparàsseu disparàssim disparàssiu disparàvem disparàvets disparàveu disparàvom disparés disparéssem disparésseu disparéssim disparéssiu disparí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tembak

disprosi n masc
disprosium

disputar /dis.puˈta/ /dis.puˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) disput disputa disputada disputades disputam disputant disputar disputara disputaran disputarem disputaren disputares disputareu disputaria disputarien disputaries disputarà disputaràs disputaré disputaríem disputaríeu disputassen disputasses disputassin disputassis disputat disputats disputau disputava disputaven disputaves dispute disputem disputen disputes disputessen disputesses disputessin disputessis disputeu disputi disputin disputis disputo disputà disputàrem disputàreu disputàs disputàssem disputàsseu disputàssim disputàssiu disputàvem disputàveu disputés disputéssem disputésseu disputéssim disputéssiu disputí occ sept val v
bentur
Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

disquet /disˈket/ /disˈkət/ /disˈkɛt/ n masc
disket

dissabte /diˈsap.te/ n masc
sabtu hari sabtu

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
desain

disseny gràfic n masc
desain grafis

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseny dissenya dissenyada dissenyades dissenyam dissenyant dissenyar dissenyara dissenyaran dissenyarem dissenyaren dissenyares dissenyareu dissenyaria dissenyarien dissenyaries dissenyarà dissenyaràs dissenyaré dissenyaríem dissenyaríeu dissenyassen dissenyasses dissenyassin dissenyassis dissenyat dissenyats dissenyau dissenyava dissenyaven dissenyaves dissenye dissenyem dissenyen dissenyes dissenyessen dissenyesses dissenyessin dissenyessis dissenyeu dissenyi dissenyin dissenyis dissenyo dissenyà dissenyàrem dissenyàreu dissenyàs dissenyàssem dissenyàsseu dissenyàssim dissenyàssiu dissenyàvem dissenyàveu dissenyés dissenyéssem dissenyésseu dissenyéssim dissenyéssiu dissenyí occ sept val v
desain

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
disertasi

disset number
tujuh belas

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ bal dissol dissolc dissoldran dissoldre dissoldrem dissoldreu dissoldria dissoldrien dissoldries dissoldrà dissoldràs dissoldré dissoldríem dissoldríeu dissolem dissolen dissolent dissoleu dissolga dissolguem dissolguen dissolguera dissolgueren dissolgueres dissolgues dissolguessen dissolguesses dissolguessin dissolguessis dissolgueu dissolgui dissolguin dissolguis dissolgué dissolguérem dissolguéreu dissolgués dissolguéssem dissolguésseu dissolguéssim dissolguéssiu dissolguí dissolia dissolien dissolies dissols dissolt dissolta dissoltes dissolts dissolíem dissolíeu occ val v
melarutkan

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
pembubaran

distanciar /dis.tan.siˈa/ /dis.tan.siˈaɾ/ /dis.tən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) distancia distanciada distanciades distanciam distanciant distanciar distanciara distanciaran distanciarem distanciaren distanciares distanciareu distanciaria distanciarien distanciaries distanciarà distanciaràs distanciaré distanciaríem distanciaríeu distanciassen distanciasses distanciassin distanciassis distanciat distanciats distanciau distanciava distanciaven distanciaves distancie distanciem distancien distancies distanciessen distanciesses distanciessin distanciessis distancieu distancii distancio distancià distanciàrem distanciàreu distanciàs distanciàssem distanciàsseu distanciàssim distanciàssiu distanciàvem distanciàveu distanciés distanciéssem distanciésseu distanciéssim distanciéssiu distancií distanciï distanciïn distanciïs occ sept val v
memisahkan

distant /disˈtan/ /disˈtant/ adj
jauh

distopia /dis.toˈpi.a/ /dis.toˈpi.ə/ /dis.tuˈpi.ə/ n fem
malaposisi

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
alokasi

districte /disˈtrik.te/ /disˈtrik.tə/ n masc
distrik

disturbi /disˈtur.bi/ n masc
kekusutan

distància /disˈtan.si.a/ n fem
jarak
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.

distància social n fem
pembatasan sosial

distès /disˈtes/ /disˈtəs/ /disˈtɛs/ adj masc
santai

dit n masc
jari
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

dit del cor n masc
jari hantu

dita /ˈdi.ta/ /ˈdi.tə/ n masc
pepatah
Frase feta i conservada per la tradició d'una cultura amb l'objectiu de fer-la servir com advertència, o bé per comunicar una part del saber popular.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
minggu Minggu Ahad

diumengí /diw.meɲˈd͡ʒi/ /diw.məɲˈʒi/ adj masc
Ahad

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
Jumat

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ alg ant bal centr divergeix divergeixa divergeixen divergeixes divergeixi divergeixin divergeixis divergeixo divergeixs divergesc divergesca divergesquen divergesques divergesqui divergesquin divergesquis divergia divergida divergides divergien divergies divergiguem divergiguera divergigueren divergigueres divergiguessen divergiguesses divergiguessin divergiguessis divergigueu divergigueva divergigueven divergigueves divergigué divergiguérem divergiguéreu divergigués divergiguéssem divergiguésseu divergiguéssim divergiguéssiu divergiguévem divergiguéveu divergim divergint divergir divergira divergiran divergirem divergiren divergires divergireu divergiria divergirien divergiries divergiriva divergiriven divergirives divergirà divergiràs divergiré divergiríem divergiríeu divergirívem divergiríveu divergisc divergisca divergisco divergiscos divergisquem divergisquen divergisques divergisqueu divergissa divergissen divergisses divergissi divergissin divergissis divergist divergit divergits divergiu divergiva divergiven divergives divergix divergixa divergixen divergixes divergixi divergixin divergixis divergixo divergixos divergí divergíem divergíets divergíeu divergírem divergíreu divergís divergíscon divergíssem divergísseu divergíssim divergíssiu divergíssom divergíssou divergívem divergíveu divergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bias

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
penyimpangan
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divinitat /di.vi.niˈtat/ /di.vi.niˈtat/ /di.βi.niˈtat/ n fem
dewa

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
semboyan
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
divisi

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
perceraian

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
delapan belas

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
ilahi
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
dialog

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
diameter

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
harian

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
diaresis

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
keuskupan dioses

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
dioksida

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
hadiah
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dobl dobla doblada doblades doblam doblant doblar doblara doblaran doblarem doblaren doblares doblareu doblaria doblarien doblaries doblarà doblaràs doblaré doblaríem doblaríeu doblassen doblasses doblassin doblassis doblat doblats doblau doblava doblaven doblaves doble doblem doblen dobles doblessen doblesses doblessin doblessis dobleu dobli doblin doblis doblo doblà doblàrem doblàreu doblàs doblàssem doblàsseu doblàssim doblàssiu doblàvem doblàveu doblés dobléssem doblésseu dobléssim dobléssiu doblí occ sept val v
menggandakan
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
sulih suara

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ adj
bayak

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
berganda
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
belok
Col·locar una articulació en posició flexionada.
Vèncer la voluntat d'algú.

dobler /dobˈbɫe/ /doˈbɫeɾ/ /doˈβɫe/ /dubˈbɫe/ /duˈβɫe/ n masc
uang
(en plural, mallorquí, menorquí) Monedes en general, diners.

dobles /ˈdo.bɫes/ /ˈdo.βɫes/ /ˈdo.βɫəs/ /ˈdob.bɫes/ /ˈdob.bɫəs/ n masc
pendua
(esports de raqueta, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos equips de dos jugadors.
berpasangan
(voleibol, handbol) Falta consistent a tocar la pilota voluntàriament dues vegades consecutives sense cap contacte entremig amb un altre jugador ni tampoc, en el cas de l'handbol, amb el terra, la porteria o l'àrbitre.

docent /doˈsen/ /doˈsent/ /doˈsent/ /duˈsen/ /duˈsent/ n neut
guru

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
dokter
(formal, cortesia) metge

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doktrin

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
dokumen

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
dokumentasi

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) document documenta documentada documentades documentam documentant documentar documentara documentaran documentarem documentaren documentares documentareu documentaria documentarien documentaries documentarà documentaràs documentaré documentaríem documentaríeu documentassen documentasses documentassin documentassis documentat documentats documentau documentava documentaven documentaves documente documentem documenten documentes documentessen documentesses documentessin documentessis documenteu documenti documentin documentis documento documentà documentàrem documentàreu documentàs documentàssem documentàsseu documentàssim documentàssiu documentàvem documentàveu documentés documentéssem documentésseu documentéssim documentéssiu documentí occ sept val v
dokumen

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
film dokumenter

docència /doˈsɛn.si.a/ /doˈsɛn.si.ə/ /duˈsɛn.si.ə/ n fem
ajaran

dodecaedre /do.ðe.kaˈe.ðɾe/ /do.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ /du.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
bangun bersisi dua belas

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
lumba-lumba

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogma

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
dogmatik

dol /ˈdɔɫ/ n masc
dukacita

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ bal dol dolc doldran doldre o doler doldrem doldreu doldria doldrien doldries doldrà doldràs doldré doldríem doldríeu dolem dolen dolent doleu dolga dolguda dolgudes dolguem dolguen dolguera dolgueren dolgueres dolgues dolguessen dolguesses dolguessin dolguessis dolgueu dolgui dolguin dolguis dolgut dolguts dolgué dolguérem dolguéreu dolgués dolguéssem dolguésseu dolguéssim dolguéssiu dolguí dolia dolien dolies dols dolíem dolíeu eiv v.cent val v
melukai

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
buruk
Que fa el mal, que no és bo

dollar /doˈʎa/ /doˈʎaɾ/ /duˈʎa/ v
anak sungai

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
sakit nyeri
Patiment, pena.

dolç adj masc
manis

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ adv
pelan

domar /doˈma/ /doˈmaɾ/ /duˈma/ alg ant bal cent dom doma domada domades domaia domaien domaies domam domant domar domara domaran domarem domaren domares domareu domaria domarien domaries domariva domariven domarives domarà domaràs domaré domaríem domaríeu domarívem domaríveu domassen domasses domassin domassis domat domats domau domava domaven domaves domavi domavo dome domeguem domeguessa domeguessen domeguesses domegueu domegués domeguéssom domeguéssou domem domen domes domessa domessen domesses domessi domessin domessis domeu domi domin domis domo domos doms domà domàiem domàieu domàrem domàreu domàs domàssem domàsseu domàssim domàssiu domàvem domàvets domàveu domàvom domés doméssem domésseu doméssim doméssiu domí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menjinakkan

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
domisili

dominant /do.miˈnan/ /do.miˈnant/ /du.miˈnan/ adj
dominan
que domina
que vol dominar els altres, que no sofreix que se li oposin, que el contradiguin
el principal o superior entre altres del seu ordre o classe

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) domina dominada dominades dominam dominant dominar dominara dominaran dominarem dominaren dominares dominareu dominaria dominarien dominaries dominarà dominaràs dominaré dominaríem dominaríeu dominassen dominasses dominassin dominassis dominat dominats dominau dominava dominaven dominaves domine dominem dominen domines dominessen dominesses dominessin dominessis domineu domini dominin dominis domino dominà dominàrem dominàreu dominàs dominàssem dominàsseu dominàssim dominàssiu dominàvem dominàveu dominés dominéssem dominésseu dominéssim dominéssiu dominí domín occ sept val v
mendominasi
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.
kawalan
(transitiu) Tenir el domini sota la pròpia supremacia.
berhenti membaca
(transitiu) Tenir sota control, contenir, subjectar.

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ n masc
terminal kabel

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
babu

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
perempuan wanita
Persona del sexe femení.
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
sumbangan

donador /do.naˈðo/ /do.naˈðoɾ/ /do.nəˈðo/ /du.nəˈðo/ n masc
pemberi
Qui dóna.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
beri memberi
Entregar de franc, regalar.

donar a llum v
melahirkan
parir

donar la llauna v
mengganggu

donar un cop de cap v
hulu

donar un cop de dits v
menampar

doncs /ˈdɔns/ /ˈdɔŋks/ /ˈdɔŋks/ /ˈdɔŋs/ conjunction
berikutnya
Nexe de conseqüència o conclusió.

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
gadis
Dona verge.
bianglala
Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamin

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
dorayaki

dormilec /doɾ.miˈɫek/ /doɾ.miˈɫɛk/ /dur.miˈɫɛk/ dormilega adj masc
mengantuk
Que dorm molt.

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
tidur

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
kamar tidur

dors /ˈdɔrs/ /ˈdɔs/ /ˈdɔɾs/ n masc
belakang

dos number
dua

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
ratus

dosi n fem
dosis

dossier /do.siˈe/ /do.siˈeɾ/ /du.siˈe/ n masc
dosir

dot /ˈdɔt/ n masc
mahar
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotació /do.ta.siˈo/ /du.tə.siˈo/ n fem
dukungan
Recursos assignats a una finalitat, fundació, associació, etc.

dotar /doˈta/ /doˈtaɾ/ /duˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dot dota dotada dotades dotam dotant dotar dotara dotaran dotarem dotaren dotares dotareu dotaria dotarien dotaries dotarà dotaràs dotaré dotaríem dotaríeu dotassen dotasses dotassin dotassis dotat dotats dotau dotava dotaven dotaves dote dotem doten dotes dotessen dotesses dotessin dotessis doteu doti dotin dotis doto dotà dotàrem dotàreu dotàs dotàssem dotàsseu dotàssim dotàssiu dotàvem dotàveu dotés dotéssem dotésseu dotéssim dotéssiu dotí occ sept val v
dianugerahi
Donar dot a una noia.
Assignar béns o rendes a una institució.
Proporcionar dots o qualitats naturals.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
dua belas

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
lusin

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
keduabelas
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
naga

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
toke
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
drama

drap /ˈdɾap/ n masc
kain

drapaire /dɾaˈpaj.ɾe/ /dɾəˈpaj.ɾə/ n neut
pemulung

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
galangan

draw n masc
gambar

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
kanan
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
lurus
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
hak
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
sayap kanan
Costat dret.

dretament /ˌdɾe.taˈmen/ /ˌdɾe.taˈment/ /ˌdɾə.təˈment/ /ˌdɾɛ.təˈmen/ adv
lurus
D'una manera dreta, de dret, en línia recta.

dretà /dɾeˈta/ adj masc
bukan kidal
Dit d'una persona que se serveix de la mà dreta o del peu dret.

dreçar /dɾeˈsa/ /dɾeˈsaɾ/ /dɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) drece drecem drecen dreces drecessen drecesses drecessin drecessis dreceu dreci drecin drecis drecés drecéssem drecésseu drecéssim drecéssiu drecí dreç dreça dreçada dreçades dreçam dreçant dreçar dreçara dreçaran dreçarem dreçaren dreçares dreçareu dreçaria dreçarien dreçaries dreçarà dreçaràs dreçaré dreçaríem dreçaríeu dreçassen dreçasses dreçassin dreçassis dreçat dreçats dreçau dreçava dreçaven dreçaves dreço dreçà dreçàrem dreçàreu dreçàs dreçàssem dreçàsseu dreçàssim dreçàssiu dreçàvem dreçàveu occ sept val v
memimpin
(intransitiu) Un camí, portar tot dret cap a un lloc.

dring /ˈdɾiŋ/ /ˈdɾiŋk/ /ˈdɾiŋk/ n masc
keleneng

drive n masc
[[kemudi|mengemudi(kan)]]

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
narkoba

drogar /dɾoˈɣa/ /dɾoˈɣaɾ/ /dɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) drog droga drogada drogades drogam drogant drogar drogara drogaran drogarem drogaren drogares drogareu drogaria drogarien drogaries drogarà drogaràs drogaré drogaríem drogaríeu drogassen drogasses drogassin drogassis drogat drogats drogau drogava drogaven drogaves drogo drogue droguem droguen drogues droguessen droguesses droguessin droguessis drogueu drogui droguin droguis drogués droguéssem droguésseu droguéssim droguéssiu droguí drogà drogàrem drogàreu drogàs drogàssem drogàsseu drogàssim drogàssiu drogàvem drogàveu occ sept val v
narkoba

drogoaddicte /ˌdɾɔ.ɣo.adˈdik.te/ /ˌdɾɔ.ɣo.aˈðik.te/ /ˌdɾɔ.ɣo.ədˈdik.tə/ /ˌdɾɔ.ɣu.ədˈdik.tə/ n masc
pecandu

dron /ˈdɾɔn/ n masc
dron

dropo /ˈdɾo.po/ /ˈdɾo.pu/ adj masc
malas
Que defuig el treball.

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
bea

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ adj masc
bea

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dubt dubta dubtada dubtades dubtam dubtant dubtar dubtara dubtaran dubtarem dubtaren dubtares dubtareu dubtaria dubtarien dubtaries dubtarà dubtaràs dubtaré dubtaríem dubtaríeu dubtassen dubtasses dubtassin dubtassis dubtat dubtats dubtau dubtava dubtaven dubtaves dubte dubtem dubten dubtes dubtessen dubtesses dubtessin dubtessis dubteu dubti dubtin dubtis dubto dubtà dubtàrem dubtàreu dubtàs dubtàssem dubtàsseu dubtàssim dubtàssiu dubtàvem dubtàveu dubtés dubtéssem dubtésseu dubtéssim dubtéssiu dubtí occ sept val v
bimbang meragukan
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
bimbang ragu

duc n masc
burung hantu bertanduk
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
adipati
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
kadipaten
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

dues parets n masc
kecelakaan karambol

dugong /duˈɣɔŋ/ /duˈɣɔŋk/ /duˈɣɔŋk/ n masc
babi duyung

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
gumuk

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
duodenum

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) duplic duplica duplicada duplicades duplicam duplicant duplicar duplicara duplicaran duplicarem duplicaren duplicares duplicareu duplicaria duplicarien duplicaries duplicarà duplicaràs duplicaré duplicaríem duplicaríeu duplicassen duplicasses duplicassin duplicassis duplicat duplicats duplicau duplicava duplicaven duplicaves duplico duplicà duplicàrem duplicàreu duplicàs duplicàssem duplicàsseu duplicàssim duplicàssiu duplicàvem duplicàveu duplique dupliquem dupliquen dupliques dupliquessen dupliquesses dupliquessin dupliquessis dupliqueu dupliqui dupliquin dupliquis dupliqués dupliquéssem dupliquésseu dupliquéssim dupliquéssiu dupliquí occ sept val v
duplikat

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
adipati perempuan

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
keras
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
ketika

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dur dura durada durades duram durant durar durara duraran durarem duraren durares durareu duraria durarien duraries durarà duraràs duraré duraríem duraríeu durassen durasses durassin durassis durat durats durau durava duraven duraves dure durem duren dures duressen duresses duressin duressis dureu duri durin duris duro durà duràrem duràreu duràs duràssem duràsseu duràssim duràssiu duràvem duràveu durés duréssem durésseu duréssim duréssiu durí occ sept val v
adalah

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
dus
Bany pres en una dutxa.

dàtil n masc
kurma

dèbit /ˈdɛ.βit/ n masc
berutang

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
dasawarsa
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
labirin
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
defisit

déu n masc
dewa

dígit /ˈdi.d͡ʒit/ /ˈdi.ʒit/ n masc
angka
Cadascun dels símbols que s'utilitzen en matemàtica per representat les quantitats des de l'u fins al nou i també el zero.
jari
Amb relació al còmput dels eclipsis, una dotzena part del diàmetre del Sol o de la Lluna.

díode n masc
diode

dírham /ˈdir.əm/ /ˈdiɾ.am/ n masc
dirham

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dolar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
donat
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eagle n masc
elang

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
cewek hitam

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
tukang kayu
Persona que treballa amb fustes fines.

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ alg ant bal cent eclips eclipsa eclipsada eclipsades eclipsaia eclipsaien eclipsaies eclipsam eclipsant eclipsar eclipsara eclipsaran eclipsarem eclipsaren eclipsares eclipsareu eclipsaria eclipsarien eclipsaries eclipsariva eclipsariven eclipsarives eclipsarà eclipsaràs eclipsaré eclipsaríem eclipsaríeu eclipsarívem eclipsaríveu eclipsassen eclipsasses eclipsassin eclipsassis eclipsat eclipsats eclipsau eclipsava eclipsaven eclipsaves eclipsavi eclipsavo eclipse eclipseguem eclipseguessa eclipseguessen eclipseguesses eclipsegueu eclipsegués eclipseguéssom eclipseguéssou eclipsem eclipsen eclipses eclipsessa eclipsessen eclipsesses eclipsessi eclipsessin eclipsessis eclipseu eclipsi eclipsin eclipsis eclipso eclipsos eclipss eclipsà eclipsàiem eclipsàieu eclipsàrem eclipsàreu eclipsàs eclipsàssem eclipsàsseu eclipsàssim eclipsàssiu eclipsàvem eclipsàvets eclipsàveu eclipsàvom eclipsés eclipséssem eclipsésseu eclipséssim eclipséssiu eclipsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eklips

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
gerhana

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
gema

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
eko-kecemasan

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ultrasonografi

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
ekonomi
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

economitzar /e.ko.no.miˈd͡za/ /e.ko.no.miˈza/ /e.ko.no.miˈzaɾ/ /ə.ko.no.miˈd͡za/ /ə.ku.nu.miˈd͡za/ alg ant bal cent economitz economitza economitzada economitzades economitzaia economitzaien economitzaies economitzam economitzant economitzar economitzara economitzaran economitzarem economitzaren economitzares economitzareu economitzaria economitzarien economitzaries economitzariva economitzariven economitzarives economitzarà economitzaràs economitzaré economitzaríem economitzaríeu economitzarívem economitzaríveu economitzassen economitzasses economitzassin economitzassis economitzat economitzats economitzau economitzava economitzaven economitzaves economitzavi economitzavo economitze economitzeguem economitzeguessa economitzeguessen economitzeguesses economitzegueu economitzegués economitzeguéssom economitzeguéssou economitzem economitzen economitzes economitzessa economitzessen economitzesses economitzessi economitzessin economitzessis economitzeu economitzi economitzin economitzis economitzo economitzos economitzs economitzà economitzàiem economitzàieu economitzàrem economitzàreu economitzàs economitzàssem economitzàsseu economitzàssim economitzàssiu economitzàvem economitzàvets economitzàveu economitzàvom economitzés economitzéssem economitzésseu economitzéssim economitzéssiu economitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menghemat

edat /eˈðat/ n fem
umur usia
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
zaman umur
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
maklumat

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
bangunan gedung

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
editor
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.
(informàtica) Programa per crear i modificar fitxers, especialment de fitxers de text.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n fem
penerbit
Empresa que reprodueix i distribueix texts i altres documents.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n masc
tajuk rencana
Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
pendidikan
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació secundària obligatòria n fem
akademi

educació superior n fem
pendidikan tinggi

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
sopan

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
imbas

efecte hivernacle n masc
efek rumah kaca

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
kes
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
banci

eficiència /e.fi.siˈɛn.si.a/ /ə.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
efektivitas
Relació entre els resultats obtinguts i els recursos utilitzats.

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
ampuh

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
bersifat sementara
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
egosentris

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
egoistis

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
mare

eh /ˈe/ /ˈə/ /ˈɛ/ Interjection
apa
(interrogatiu) Petició de repetició o d’aclariment.

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
alat
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

eix /ˈejʃ/ n masc
sumbu
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.
Barra a la qual va unit un mecanisme que efectua girs.

eixamorar /e.ʃa.moˈɾa/ /ej.ʃa.moˈɾa/ /ej.ʃa.moˈɾaɾ/ /ə.ʃə.moˈɾa/ /ə.ʃə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixamor eixamora eixamorada eixamorades eixamoram eixamorant eixamorar eixamorara eixamoraran eixamorarem eixamoraren eixamorares eixamorareu eixamoraria eixamorarien eixamoraries eixamorarà eixamoraràs eixamoraré eixamoraríem eixamoraríeu eixamorassen eixamorasses eixamorassin eixamorassis eixamorat eixamorats eixamorau eixamorava eixamoraven eixamoraves eixamore eixamorem eixamoren eixamores eixamoressen eixamoresses eixamoressin eixamoressis eixamoreu eixamori eixamorin eixamoris eixamoro eixamorà eixamoràrem eixamoràreu eixamoràs eixamoràssem eixamoràsseu eixamoràssim eixamoràssiu eixamoràvem eixamoràveu eixamorés eixamoréssem eixamorésseu eixamoréssim eixamoréssiu eixamorí occ sept val v
basmi
Mig eixugar.
mengurapi
Humitejar, no remullant del tot, estovar.

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixampl eixampla eixamplada eixamplades eixamplam eixamplant eixamplar eixamplara eixamplaran eixamplarem eixamplaren eixamplares eixamplareu eixamplaria eixamplarien eixamplaries eixamplarà eixamplaràs eixamplaré eixamplaríem eixamplaríeu eixamplassen eixamplasses eixamplassin eixamplassis eixamplat eixamplats eixamplau eixamplava eixamplaven eixamplaves eixample eixamplem eixamplen eixamples eixamplessen eixamplesses eixamplessin eixamplessis eixampleu eixampli eixamplin eixamplis eixamplo eixamplà eixamplàrem eixamplàreu eixamplàs eixamplàssem eixamplàsseu eixamplàssim eixamplàssiu eixamplàvem eixamplàveu eixamplés eixampléssem eixamplésseu eixampléssim eixampléssiu eixamplí occ sept val v
membesarkan

eixample /ejˈʃam.pɫe/ /eˈʃam.pɫe/ /əˈʃam.pɫə/ n masc
pelebaran

eixarm /ejˈʃarm/ /ejˈʃaɾm/ /eˈʃaɾm/ /əˈʃarm/ n masc
eja

eixida /ejˈʃi.ða/ /eˈʃi.ða/ /əˈʃi.ðə/ n fem
jalan keluar
Acció d'eixir.
La part per on s'ix.

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ alg bal eixia eixida eixides eixien eixies eixiguem eixigueu eixim eixint eixir eixiran eixirem eixiren eixires eixireu eixiria eixirien eixiries eixirà eixiràs eixiré eixiríem eixiríeu eixissin eixissis eixit eixits eixiu eixí eixíem eixíeu eixírem eixíreu eixís eixíssim eixíssiu isc isca isquem isquen isquera isqueren isqueres isques isquessen isquesses isqueu isqué isquérem isquéreu isqués isquéssem isquésseu isquí ix ixen ixes ixi ixin ixis ixo n-occ occ sept val v
luar

eixivernar /e.ʃi.βeɾˈna/ /ej.ʃi.veɾˈnaɾ/ /ej.ʃi.βerˈna/ /ə.ʃi.vəɾˈna/ /ə.ʃi.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. eixiverna eixivernada eixivernades eixivernant eixivernar eixivernara eixivernaran eixivernarem eixivernaren eixivernares eixivernareu eixivernaria eixivernarien eixivernaries eixivernarà eixivernaràs eixivernaré eixivernaríem eixivernaríeu eixivernassen eixivernasses eixivernat eixivernats eixivernava eixivernaven eixivernaves eixiverne eixivernem eixivernen eixivernes eixivernessen eixivernesses eixivernessin eixivernessis eixiverneu eixiverni eixivernin eixivernis eixiverno eixivernà eixivernàrem eixivernàreu eixivernàssem eixivernàsseu eixivernàvem eixivernàveu eixivernés eixivernéssem eixivernésseu eixivernéssim eixivernéssiu eixiverní occ sept val val (1) v
musim dingin

eixordar /e.ʃoɾˈða/ /ej.ʃorˈða/ /ej.ʃoɾˈðaɾ/ /ə.ʃoɾˈða/ /ə.ʃurˈða/ alg ant bal cent eiv eixord eixorda eixordada eixordades eixordaia eixordaien eixordaies eixordam eixordant eixordar eixordara eixordaran eixordarem eixordaren eixordares eixordareu eixordaria eixordarien eixordaries eixordariva eixordariven eixordarives eixordarà eixordaràs eixordaré eixordaríem eixordaríeu eixordarívem eixordaríveu eixordassen eixordasses eixordassin eixordassis eixordat eixordats eixordau eixordava eixordaven eixordaves eixordavi eixordavo eixorde eixordeguem eixordeguessa eixordeguessen eixordeguesses eixordegueu eixordegués eixordeguéssom eixordeguéssou eixordem eixorden eixordes eixordessa eixordessen eixordesses eixordessi eixordessin eixordessis eixordeu eixordi eixordin eixordis eixordo eixordos eixords eixordà eixordàiem eixordàieu eixordàrem eixordàreu eixordàs eixordàssem eixordàsseu eixordàssim eixordàssiu eixordàvem eixordàvets eixordàveu eixordàvom eixordés eixordéssem eixordésseu eixordéssim eixordéssiu eixordí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menulikan

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixug eixuga eixugada eixugades eixugam eixugant eixugar eixugara eixugaran eixugarem eixugaren eixugares eixugareu eixugaria eixugarien eixugaries eixugarà eixugaràs eixugaré eixugaríem eixugaríeu eixugassen eixugasses eixugassin eixugassis eixugat eixugats eixugau eixugava eixugaven eixugaves eixugo eixugue eixuguem eixuguen eixugues eixuguessen eixuguesses eixuguessin eixuguessis eixugueu eixugui eixuguin eixuguis eixugués eixuguéssem eixuguésseu eixuguéssim eixuguéssiu eixuguí eixugà eixugàrem eixugàreu eixugàs eixugàssem eixugàsseu eixugàssim eixugàssiu eixugàvem eixugàveu occ sept val v
hapus
Llevar la humitat superficial d'una cosa.
kering
Llevar la humitat d'una cosa per evaporació de l'aigua.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ eixuta adj masc
kering
Sense humitat després de treure'n el líquid.

el /eɫ/ article
-nya
Article determinat masculí singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
el

ela doble n fem
dia

elaborar /e.ɫa.boˈɾaɾ/ /e.ɫa.βoˈɾa/ /ə.ɫə.boˈɾa/ /ə.ɫə.buˈɾa/ /ə.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) elabor elabora elaborada elaborades elaboram elaborant elaborar elaborara elaboraran elaborarem elaboraren elaborares elaborareu elaboraria elaborarien elaboraries elaborarà elaboraràs elaboraré elaboraríem elaboraríeu elaborassen elaborasses elaborassin elaborassis elaborat elaborats elaborau elaborava elaboraven elaboraves elabore elaborem elaboren elabores elaboressen elaboresses elaboressin elaboressis elaboreu elabori elaborin elaboris elaboro elaborà elaboràrem elaboràreu elaboràs elaboràssem elaboràsseu elaboràssim elaboràssiu elaboràvem elaboràveu elaborés elaboréssem elaborésseu elaboréssim elaboréssiu elaborí occ sept val v
menyusun

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
pemilihan

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
listrik

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
elektrokardiogram

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
elektronik
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
elektronika

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
elektron

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
gajah
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
gajah laut

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
apik

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
elegi

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
pilih
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
elemen
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
unsur kimia

elevar /e.ɫeˈvaɾ/ /e.ɫeˈβa/ /ə.ɫəˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eleu elev eleva elevada elevades elevam elevant elevar elevara elevaran elevarem elevaren elevares elevareu elevaria elevarien elevaries elevarà elevaràs elevaré elevaríem elevaríeu elevassen elevasses elevassin elevassis elevat elevats elevau elevava elevaven elevaves eleve elevem eleven eleves elevessen elevesses elevessin elevessis eleveu elevi elevin elevis elevo elevà elevàrem elevàreu elevàs elevàssem elevàsseu elevàssim elevàssiu elevàvem elevàveu elevés elevéssem elevésseu elevéssim elevéssiu eleví occ sept val v
acung
Portar més amunt.
Fer augmentar l’alçària.
Augmentar en quantitat.
melaporkan
Dirigir un escrit a una autoritat superior.

elevar al quadrat v
kuadrat

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
mulia

eliminació /e.ɫi.mi.na.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ɛ.li.mi.na.siˈo/ n fem
keluar
(beisbol) Acció d'un defensor de fer abandonar el partit a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ alg ant bal cent eiv elimina eliminada eliminades eliminaia eliminaien eliminaies eliminam eliminant eliminar eliminara eliminaran eliminarem eliminaren eliminares eliminareu eliminaria eliminarien eliminaries eliminariva eliminariven eliminarives eliminarà eliminaràs eliminaré eliminaríem eliminaríeu eliminarívem eliminaríveu eliminassen eliminasses eliminassin eliminassis eliminat eliminats eliminau eliminava eliminaven eliminaves eliminavi eliminavo elimine elimineguem elimineguessa elimineguessen elimineguesses eliminegueu eliminegués elimineguéssom elimineguéssou eliminem eliminen elimines eliminessa eliminessen eliminesses eliminessi eliminessin eliminessis elimineu elimini eliminin eliminis elimino eliminos eliminà eliminàiem eliminàieu eliminàrem eliminàreu eliminàs eliminàssem eliminàsseu eliminàssim eliminàssiu eliminàvem eliminàvets eliminàveu eliminàvom eliminés eliminéssem eliminésseu eliminéssim eliminéssiu eliminí elimín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menghapus
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.
(beisbol) Fer abandonar el partit, un defensor, a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
elite

ell /ˈɛʎ/ pronoun
dia ia

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
dia

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
mereka

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
dia ia

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
mereka

elm /ˈɛɫm/ n masc
helm

elogiar /e.ɫo.d͡ʒiˈa/ /e.ɫo.d͡ʒiˈaɾ/ /e.ɫo.ʒiˈa/ /ə.ɫo.ʒiˈa/ /ə.ɫu.ʒiˈa/ alg bal eiv elogia elogiada elogiades elogiam elogiant elogiar elogiara elogiaran elogiarem elogiaren elogiares elogiareu elogiaria elogiarien elogiaries elogiarà elogiaràs elogiaré elogiaríem elogiaríeu elogiassen elogiasses elogiassin elogiassis elogiat elogiats elogiau elogiava elogiaven elogiaves elogie elogiem elogien elogies elogiessen elogiesses elogiessin elogiessis elogieu elogii elogio elogià elogiàrem elogiàreu elogiàs elogiàssem elogiàsseu elogiàssim elogiàssiu elogiàvem elogiàveu elogiés elogiéssem elogiésseu elogiéssim elogiéssiu elogií elogiï elogiïn elogiïs nota 1 occ sept v.cent val v
pujian

els /eɫs/ article
-nya
Article determinat masculí plural que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

elusió fiscal n fem
penghindaran pajak

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
lingkaran lonjong

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
lingkaran lonjong

elèctric /eˈɫɛk.tɾik/ /əˈɫɛk.tɾik/ adj masc
listrik

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ alg ant bal cent eiv emancip emancipa emancipada emancipades emancipaia emancipaien emancipaies emancipam emancipant emancipar emancipara emanciparan emanciparem emanciparen emancipares emancipareu emanciparia emanciparien emanciparies emancipariva emancipariven emanciparives emanciparà emanciparàs emanciparé emanciparíem emanciparíeu emanciparívem emanciparíveu emancipassen emancipasses emancipassin emancipassis emancipat emancipats emancipau emancipava emancipaven emancipaves emancipavi emancipavo emancipe emancipeguem emancipeguessa emancipeguessen emancipeguesses emancipegueu emancipegués emancipeguéssom emancipeguéssou emancipem emancipen emancipes emancipessa emancipessen emancipesses emancipessi emancipessin emancipessis emancipeu emancipi emancipin emancipis emancipo emancipos emancips emancipà emancipàiem emancipàieu emancipàrem emancipàreu emancipàs emancipàssem emancipàsseu emancipàssim emancipàssiu emancipàvem emancipàvets emancipàveu emancipàvom emancipés emancipéssem emancipésseu emancipéssim emancipéssiu emancipí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
untuk membebaskan

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emascul emascula emasculada emasculades emasculam emasculant emascular emasculara emascularan emascularem emascularen emasculares emasculareu emascularia emascularien emascularies emascularà emascularàs emascularé emascularíem emascularíeu emasculassen emasculasses emasculassin emasculassis emasculat emasculats emasculau emasculava emasculaven emasculaves emascule emasculem emasculen emascules emasculessen emasculesses emasculessin emasculessis emasculeu emasculi emasculin emasculis emasculo emasculà emasculàrem emasculàreu emasculàs emasculàssem emasculàsseu emasculàssim emasculàssiu emasculàvem emasculàveu emasculés emasculéssem emasculésseu emasculéssim emasculéssiu emasculí occ sept val v
mengebiri

embadalir /em.ba.ðaˈɫi/ /em.ba.ðaˈɫiɾ/ /əm.bə.ðəˈɫi/ bal embadaleix embadaleixen embadaleixes embadaleixi embadaleixin embadaleixis embadaleixo embadalesc embadalesqui embadalesquin embadalesquis embadalia embadalida embadalides embadalien embadalies embadaliguem embadaligueu embadalim embadalint embadalir embadalira embadaliran embadalirem embadaliren embadalires embadalireu embadaliria embadalirien embadaliries embadalirà embadaliràs embadaliré embadaliríem embadaliríeu embadalisc embadalisca embadalisquen embadalisques embadalissen embadalisses embadalissin embadalissis embadalit embadalits embadaliu embadalix embadalixen embadalixes embadalixo embadalí embadalíem embadalíeu embadalírem embadalíreu embadalís embadalíssem embadalísseu embadalíssim embadalíssiu n-occ occ sept val v
mengesima

embajanir /em.ba.d͡ʒaˈni/ /em.ba.d͡ʒaˈniɾ/ /em.ba.ʒaˈni/ /əm.bə.ʒəˈni/ alg ant bal centr eiv embajaneix embajaneixa embajaneixen embajaneixes embajaneixi embajaneixin embajaneixis embajaneixo embajaneixs embajanesc embajanesca embajanesquen embajanesques embajanesqui embajanesquin embajanesquis embajania embajanida embajanides embajanien embajanies embajaniguem embajaniguera embajanigueren embajanigueres embajaniguessen embajaniguesses embajaniguessin embajaniguessis embajanigueu embajanigueva embajanigueven embajanigueves embajanigué embajaniguérem embajaniguéreu embajanigués embajaniguéssem embajaniguésseu embajaniguéssim embajaniguéssiu embajaniguévem embajaniguéveu embajanim embajanint embajanir embajanira embajaniran embajanirem embajaniren embajanires embajanireu embajaniria embajanirien embajaniries embajaniriva embajaniriven embajanirives embajanirà embajaniràs embajaniré embajaniríem embajaniríeu embajanirívem embajaniríveu embajanisc embajanisca embajanisco embajaniscos embajanisquem embajanisquen embajanisques embajanisqueu embajanissa embajanissen embajanisses embajanissi embajanissin embajanissis embajanist embajanit embajanits embajaniu embajaniva embajaniven embajanives embajanix embajanixa embajanixen embajanixes embajanixi embajanixin embajanixis embajanixo embajanixos embajaní embajaníem embajaníets embajaníeu embajanírem embajaníreu embajanís embajaníscon embajaníssem embajanísseu embajaníssim embajaníssiu embajaníssom embajaníssou embajanívem embajaníveu embajaníxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dungu

embalum /em.baˈɫum/ /əm.bəˈɫum/ n masc
beban

embalumar /am.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈmaɾ/ /əm.bə.ɫuˈma/ alg ant bal cent eiv embalum embaluma embalumada embalumades embalumaia embalumaien embalumaies embalumam embalumant embalumar embalumara embalumaran embalumarem embalumaren embalumares embalumareu embalumaria embalumarien embalumaries embalumariva embalumariven embalumarives embalumarà embalumaràs embalumaré embalumaríem embalumaríeu embalumarívem embalumaríveu embalumassen embalumasses embalumassin embalumassis embalumat embalumats embalumau embalumava embalumaven embalumaves embalumavi embalumavo embalume embalumeguem embalumeguessa embalumeguessen embalumeguesses embalumegueu embalumegués embalumeguéssom embalumeguéssou embalumem embalumen embalumes embalumessa embalumessen embalumesses embalumessi embalumessin embalumessis embalumeu embalumi embalumin embalumis embalumo embalumos embalums embalumà embalumàiem embalumàieu embalumàrem embalumàreu embalumàs embalumàssem embalumàsseu embalumàssim embalumàssiu embalumàvem embalumàvets embalumàveu embalumàvom embalumés embaluméssem embalumésseu embaluméssim embaluméssiu embalumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mengisi

embarassada /em.ba.ɾaˈsa.ða/ /əm.bə.ɾəˈsa.ðə/ n fem
hamil

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
pembelit lidah
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embarcació /em.baɾ.ka.siˈo/ n fem
kapal

embarrotar /am.ba.roˈta/ /am.ba.roˈtaɾ/ /em.ba.roˈta/ /em.ba.roˈtaɾ/ /əm.bə.roˈta/ /əm.bə.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) embarrot embarrota embarrotada embarrotades embarrotam embarrotant embarrotar embarrotara embarrotaran embarrotarem embarrotaren embarrotares embarrotareu embarrotaria embarrotarien embarrotaries embarrotarà embarrotaràs embarrotaré embarrotaríem embarrotaríeu embarrotassen embarrotasses embarrotassin embarrotassis embarrotat embarrotats embarrotau embarrotava embarrotaven embarrotaves embarrote embarrotem embarroten embarrotes embarrotessen embarrotesses embarrotessin embarrotessis embarroteu embarroti embarrotin embarrotis embarroto embarrotà embarrotàrem embarrotàreu embarrotàs embarrotàssem embarrotàsseu embarrotàssim embarrotàssiu embarrotàvem embarrotàveu embarrotés embarrotéssem embarrotésseu embarrotéssim embarrotéssiu embarrotí occ sept val v
bar

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
kehamilan
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
takungan

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ bal embelleix embelleixen embelleixes embelleixi embelleixin embelleixis embelleixo embellesc embellesqui embellesquin embellesquis embellia embellida embellides embellien embellies embelliguem embelligueu embellim embellint embellir embellira embelliran embellirem embelliren embellires embellireu embelliria embellirien embelliries embellirà embelliràs embelliré embelliríem embelliríeu embellisc embellisca embellisquen embellisques embellissen embellisses embellissin embellissis embellit embellits embelliu embellix embellixen embellixes embellixo embellí embellíem embellíeu embellírem embellíreu embellís embellíssem embellísseu embellíssim embellíssiu n-occ occ sept val v
mempercantik
Fer tornar bell; adornar.

emblanquir /am.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈkiɾ/ /əm.bɫəŋˈki/ bal emblanqueix emblanqueixen emblanqueixes emblanqueixi emblanqueixin emblanqueixis emblanqueixo emblanquesc emblanquesqui emblanquesquin emblanquesquis emblanquia emblanquida emblanquides emblanquien emblanquies emblanquiguem emblanquigueu emblanquim emblanquint emblanquir emblanquira emblanquiran emblanquirem emblanquiren emblanquires emblanquireu emblanquiria emblanquirien emblanquiries emblanquirà emblanquiràs emblanquiré emblanquiríem emblanquiríeu emblanquisc emblanquisca emblanquisquen emblanquisques emblanquissen emblanquisses emblanquissin emblanquissis emblanquit emblanquits emblanquiu emblanquix emblanquixen emblanquixes emblanquixo emblanquí emblanquíem emblanquíeu emblanquírem emblanquíreu emblanquís emblanquíssem emblanquísseu emblanquíssim emblanquíssiu n-occ occ sept val v
memutih

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ bal emblaveix emblaveixen emblaveixes emblaveixi emblaveixin emblaveixis emblaveixo emblavesc emblavesqui emblavesquin emblavesquis emblavia emblavida emblavides emblavien emblavies emblaviguem emblavigueu emblavim emblavint emblavir emblavira emblaviran emblavirem emblaviren emblavires emblavireu emblaviria emblavirien emblaviries emblavirà emblaviràs emblaviré emblaviríem emblaviríeu emblavisc emblavisca emblavisquen emblavisques emblavissen emblavisses emblavissin emblavissis emblavit emblavits emblaviu emblavix emblavixen emblavixes emblavixo emblaví emblavíem emblavíeu emblavírem emblavíreu emblavís emblavíssem emblavísseu emblavíssim emblavíssiu n-occ occ sept val v
biru

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
lambang

embocar /am.boˈka/ /am.buˈka/ /em.boˈka/ /em.boˈkaɾ/ /əm.boˈka/ /əm.buˈka/ alg ant bal cent eiv emboc emboca embocada embocades embocaia embocaien embocaies embocam embocant embocar embocara embocaran embocarem embocaren embocares embocareu embocaria embocarien embocaries embocariva embocariven embocarives embocarà embocaràs embocaré embocaríem embocaríeu embocarívem embocaríveu embocassen embocasses embocassin embocassis embocat embocats embocau embocava embocaven embocaves embocavi embocavo emboco embocos embocà embocàiem embocàieu embocàrem embocàreu embocàs embocàssem embocàsseu embocàssim embocàssiu embocàvem embocàvets embocàveu embocàvom emboque emboqueguem emboqueguessa emboqueguessen emboqueguesses emboquegueu emboquegués emboqueguéssom emboqueguéssou emboquem emboquen emboques emboquessa emboquessen emboquesses emboquessi emboquessin emboquessis emboqueu emboqui emboquin emboquis emboqués emboquéssem emboquésseu emboquéssim emboquéssiu emboquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
lubang
(golf) Introduir una bola dintre un forat.

emboirar /am.bojˈɾa/ /em.bojˈɾa/ /em.bojˈɾaɾ/ /əm.bojˈɾa/ /əm.bujˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emboir emboira emboirada emboirades emboiram emboirant emboirar emboirara emboiraran emboirarem emboiraren emboirares emboirareu emboiraria emboirarien emboiraries emboirarà emboiraràs emboiraré emboiraríem emboiraríeu emboirassen emboirasses emboirassin emboirassis emboirat emboirats emboirau emboirava emboiraven emboiraves emboire emboirem emboiren emboires emboiressen emboiresses emboiressin emboiressis emboireu emboiri emboirin emboiris emboiro emboirà emboiràrem emboiràreu emboiràs emboiràssem emboiràsseu emboiràssim emboiràssiu emboiràvem emboiràveu emboirés emboiréssem emboirésseu emboiréssim emboiréssiu emboirí occ sept val v
kabut

embolcall /am.boɫˈkaʎ/ /em.boɫˈkaʎ/ /əm.boɫˈkaʎ/ /əm.buɫˈkaj/ /əm.buɫˈkaʎ/ n masc
ampelop

embolcar /am.boɫˈka/ /em.boɫˈka/ /em.boɫˈkaɾ/ /əm.boɫˈka/ /əm.buɫˈka/ alg ant bal cent eiv embolc embolca embolcada embolcades embolcaia embolcaien embolcaies embolcam embolcant embolcar embolcara embolcaran embolcarem embolcaren embolcares embolcareu embolcaria embolcarien embolcaries embolcariva embolcariven embolcarives embolcarà embolcaràs embolcaré embolcaríem embolcaríeu embolcarívem embolcaríveu embolcassen embolcasses embolcassin embolcassis embolcat embolcats embolcau embolcava embolcaven embolcaves embolcavi embolcavo embolco embolcos embolcà embolcàiem embolcàieu embolcàrem embolcàreu embolcàs embolcàssem embolcàsseu embolcàssim embolcàssiu embolcàvem embolcàvets embolcàveu embolcàvom embolque embolqueguem embolqueguessa embolqueguessen embolqueguesses embolquegueu embolquegués embolqueguéssom embolqueguéssou embolquem embolquen embolques embolquessa embolquessen embolquesses embolquessi embolquessin embolquessis embolqueu embolqui embolquin embolquis embolqués embolquéssem embolquésseu embolquéssim embolquéssiu embolquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
lingkup

embolic /am.boˈɫik/ /em.boˈɫik/ /əm.boˈɫik/ /əm.buˈɫik/ n masc
labirin
Qualsevol tipus de complicació.

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embolic embolica embolicada embolicades embolicam embolicant embolicar embolicara embolicaran embolicarem embolicaren embolicares embolicareu embolicaria embolicarien embolicaries embolicarà embolicaràs embolicaré embolicaríem embolicaríeu embolicassen embolicasses embolicassin embolicassis embolicat embolicats embolicau embolicava embolicaven embolicaves embolico embolicà embolicàrem embolicàreu embolicàs embolicàssem embolicàsseu embolicàssim embolicàssiu embolicàvem embolicàveu embolique emboliquem emboliquen emboliques emboliquessen emboliquesses emboliquessin emboliquessis emboliqueu emboliqui emboliquin emboliquis emboliqués emboliquéssem emboliquésseu emboliquéssim emboliquéssiu emboliquí occ sept val v
balut
Cobrir una o més coses amb un embolcall.
menyembunyikan
Fer les coses complicades (fer embolics).

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embosc embosca emboscada emboscades emboscam emboscant emboscar emboscara emboscaran emboscarem emboscaren emboscares emboscareu emboscaria emboscarien emboscaries emboscarà emboscaràs emboscaré emboscaríem emboscaríeu emboscassen emboscasses emboscassin emboscassis emboscat emboscats emboscau emboscava emboscaven emboscaves embosco emboscà emboscàrem emboscàreu emboscàs emboscàssem emboscàsseu emboscàssim emboscàssiu emboscàvem emboscàveu embosque embosquem embosquen embosques embosquessen embosquesses embosquessin embosquessis embosqueu embosqui embosquin embosquis embosqués embosquéssem embosquésseu embosquéssim embosquéssiu embosquí occ sept val v
sergapan
Amagar les tropes en un lloc esperant que hi passi l'enemic per atacar-lo.

embossar /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ v
jagal
Matèria acumulada, obstruir un conducte.
Un obstacle, un excés de vehicles, obstruir una via de circulació.
tas
Posar a la bossa, embutxacar-se.

embotellament /em.bo.te.ʎaˈmen/ /em.bo.te.ʎaˈment/ /əm.bo.tə.ʎəˈment/ /əm.bu.tə.ʎəˈmen/ n masc
kemacetan
Acció d’embotellar, de posar en botelles.

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embotell embotella embotellada embotellades embotellam embotellant embotellar embotellara embotellaran embotellarem embotellaren embotellares embotellareu embotellaria embotellarien embotellaries embotellarà embotellaràs embotellaré embotellaríem embotellaríeu embotellassen embotellasses embotellassin embotellassis embotellat embotellats embotellau embotellava embotellaven embotellaves embotelle embotellem embotellen embotelles embotellessen embotellesses embotellessin embotellessis embotelleu embotelli embotellin embotellis embotello embotellà embotellàrem embotellàreu embotellàs embotellàssem embotellàsseu embotellàssim embotellàssiu embotellàvem embotellàveu embotellés embotelléssem embotellésseu embotelléssim embotelléssiu embotellí occ sept val v
botol

embotit /əm.boˈtit/ /əm.buˈtit/ n masc
sosis

embragament /em.bɾa.ɣaˈmen/ /em.bɾa.ɣaˈment/ /əm.bɾə.ɣəˈmen/ /əm.bɾə.ɣəˈment/ n masc
kopling

embragar /am.bɾaˈɣa/ /am.bɾaˈɣaɾ/ /em.bɾaˈɣa/ /em.bɾaˈɣaɾ/ /əm.bɾəˈɣa/ alg bal eiv embrag embraga embragada embragades embragam embragant embragar embragara embragaran embragarem embragaren embragares embragareu embragaria embragarien embragaries embragarà embragaràs embragaré embragaríem embragaríeu embragassen embragasses embragassin embragassis embragat embragats embragau embragava embragaven embragaves embrago embrague embraguem embraguen embragues embraguessen embraguesses embraguessin embraguessis embragueu embragui embraguin embraguis embragués embraguéssem embraguésseu embraguéssim embraguéssiu embraguí embragà embragàrem embragàreu embragàs embragàssem embragàsseu embragàssim embragàssiu embragàvem embragàveu nota 1 occ sept v.cent val v
anggul

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
kopling

embrear /em.bɾeˈa/ /em.bɾeˈaɾ/ /əm.bɾeˈa/ alg bal eiv embrea embreada embreades embream embreant embrear embreara embrearan embrearem embrearen embreares embreareu embrearia embrearien embrearies embrearà embrearàs embrearé embrearíem embrearíeu embreassen embreasses embreassin embreassis embreat embreats embreau embreava embreaven embreaves embree embreem embreen embrees embreessen embreesses embreessin embreessis embreeu embrei embreo embreà embreàrem embreàreu embreàs embreàssem embreàsseu embreàssim embreàssiu embreàvem embreàveu embreés embreéssem embreésseu embreéssim embreéssiu embreí embreï embreïn embreïs nota 1 occ sept v.cent val v
anggul

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
pemabuk

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
kemabukan

embridar /em.bɾiˈða/ /em.bɾiˈðaɾ/ /əm.bɾiˈða/ alg ant bal cent eiv embrid embrida embridada embridades embridaia embridaien embridaies embridam embridant embridar embridara embridaran embridarem embridaren embridares embridareu embridaria embridarien embridaries embridariva embridariven embridarives embridarà embridaràs embridaré embridaríem embridaríeu embridarívem embridaríveu embridassen embridasses embridassin embridassis embridat embridats embridau embridava embridaven embridaves embridavi embridavo embride embrideguem embrideguessa embrideguessen embrideguesses embridegueu embridegués embrideguéssom embrideguéssou embridem embriden embrides embridessa embridessen embridesses embridessi embridessin embridessis embrideu embridi embridin embridis embrido embridos embrids embridà embridàiem embridàieu embridàrem embridàreu embridàs embridàssem embridàsseu embridàssim embridàssiu embridàvem embridàvets embridàveu embridàvom embridés embridéssem embridésseu embridéssim embridéssiu embridí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kekang

embromar /am.bɾoˈma/ /em.bɾoˈma/ /em.bɾoˈmaɾ/ /əm.bɾoˈma/ /əm.bɾuˈma/ alg ant bal cent eiv embrom embroma embromada embromades embromaia embromaien embromaies embromam embromant embromar embromara embromaran embromarem embromaren embromares embromareu embromaria embromarien embromaries embromariva embromariven embromarives embromarà embromaràs embromaré embromaríem embromaríeu embromarívem embromaríveu embromassen embromasses embromassin embromassis embromat embromats embromau embromava embromaven embromaves embromavi embromavo embrome embromeguem embromeguessa embromeguessen embromeguesses embromegueu embromegués embromeguéssom embromeguéssou embromem embromen embromes embromessa embromessen embromesses embromessi embromessin embromessis embromeu embromi embromin embromis embromo embromos embroms embromà embromàiem embromàieu embromàrem embromàreu embromàs embromàssem embromàsseu embromàssim embromàssiu embromàvem embromàvets embromàveu embromàvom embromés embroméssem embromésseu embroméssim embroméssiu embromí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pedut

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent eiv embruix embruixa embruixada embruixades embruixaia embruixaien embruixaies embruixam embruixant embruixar embruixara embruixaran embruixarem embruixaren embruixares embruixareu embruixaria embruixarien embruixaries embruixariva embruixariven embruixarives embruixarà embruixaràs embruixaré embruixaríem embruixaríeu embruixarívem embruixaríveu embruixassen embruixasses embruixassin embruixassis embruixat embruixats embruixau embruixava embruixaven embruixaves embruixavi embruixavo embruixe embruixeguem embruixeguessa embruixeguessen embruixeguesses embruixegueu embruixegués embruixeguéssom embruixeguéssou embruixem embruixen embruixes embruixessa embruixessen embruixesses embruixessi embruixessin embruixessis embruixeu embruixi embruixin embruixis embruixo embruixos embruixs embruixà embruixàiem embruixàieu embruixàrem embruixàreu embruixàs embruixàssem embruixàsseu embruixàssim embruixàssiu embruixàvem embruixàvets embruixàveu embruixàvom embruixés embruixéssem embruixésseu embruixéssim embruixéssiu embruixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menyihir

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
corong
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

embós /emˈbos/ /əmˈbos/ n masc
obstruksi
Obstrucció d’un conducte.
kemacetan
Congestió de vehicles que dificulta la circulació normal en una via.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv emergeix emergeixa emergeixen emergeixes emergeixi emergeixin emergeixis emergeixo emergeixs emergesc emergesca emergesquen emergesques emergesqui emergesquin emergesquis emergia emergida emergides emergien emergies emergiguem emergiguera emergigueren emergigueres emergiguessen emergiguesses emergiguessin emergiguessis emergigueu emergigueva emergigueven emergigueves emergigué emergiguérem emergiguéreu emergigués emergiguéssem emergiguésseu emergiguéssim emergiguéssiu emergiguévem emergiguéveu emergim emergint emergir emergira emergiran emergirem emergiren emergires emergireu emergiria emergirien emergiries emergiriva emergiriven emergirives emergirà emergiràs emergiré emergiríem emergiríeu emergirívem emergiríveu emergisc emergisca emergisco emergiscos emergisquem emergisquen emergisques emergisqueu emergissa emergissen emergisses emergissi emergissin emergissis emergist emergit emergits emergiu emergiva emergiven emergives emergix emergixa emergixen emergixes emergixi emergixin emergixis emergixo emergixos emergí emergíem emergíets emergíeu emergírem emergíreu emergís emergíscon emergíssem emergísseu emergíssim emergíssiu emergíssom emergíssou emergívem emergíveu emergíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
muncul

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
darurat
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
perantauan

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
amir

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
emisi

emmelangir /em.me.ɫaɲˈd͡ʒi/ /em.me.ɫaɲˈd͡ʒiɾ/ /əm.mə.ɫəɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv emmelangeix emmelangeixa emmelangeixen emmelangeixes emmelangeixi emmelangeixin emmelangeixis emmelangeixo emmelangeixs emmelangesc emmelangesca emmelangesquen emmelangesques emmelangesqui emmelangesquin emmelangesquis emmelangia emmelangida emmelangides emmelangien emmelangies emmelangiguem emmelangiguera emmelangigueren emmelangigueres emmelangiguessen emmelangiguesses emmelangiguessin emmelangiguessis emmelangigueu emmelangigueva emmelangigueven emmelangigueves emmelangigué emmelangiguérem emmelangiguéreu emmelangigués emmelangiguéssem emmelangiguésseu emmelangiguéssim emmelangiguéssiu emmelangiguévem emmelangiguéveu emmelangim emmelangint emmelangir emmelangira emmelangiran emmelangirem emmelangiren emmelangires emmelangireu emmelangiria emmelangirien emmelangiries emmelangiriva emmelangiriven emmelangirives emmelangirà emmelangiràs emmelangiré emmelangiríem emmelangiríeu emmelangirívem emmelangiríveu emmelangisc emmelangisca emmelangisco emmelangiscos emmelangisquem emmelangisquen emmelangisques emmelangisqueu emmelangissa emmelangissen emmelangisses emmelangissi emmelangissin emmelangissis emmelangist emmelangit emmelangits emmelangiu emmelangiva emmelangiven emmelangives emmelangix emmelangixa emmelangixen emmelangixes emmelangixi emmelangixin emmelangixis emmelangixo emmelangixos emmelangí emmelangíem emmelangíets emmelangíeu emmelangírem emmelangíreu emmelangís emmelangíscon emmelangíssem emmelangísseu emmelangíssim emmelangíssiu emmelangíssom emmelangíssou emmelangívem emmelangíveu emmelangíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menyedihkan

emmenar /em.meˈna/ /em.meˈnaɾ/ /əm.məˈna/ alg ant bal cent eiv emmena emmenada emmenades emmenaia emmenaien emmenaies emmenam emmenant emmenar emmenara emmenaran emmenarem emmenaren emmenares emmenareu emmenaria emmenarien emmenaries emmenariva emmenariven emmenarives emmenarà emmenaràs emmenaré emmenaríem emmenaríeu emmenarívem emmenaríveu emmenassen emmenasses emmenassin emmenassis emmenat emmenats emmenau emmenava emmenaven emmenaves emmenavi emmenavo emmene emmeneguem emmeneguessa emmeneguessen emmeneguesses emmenegueu emmenegués emmeneguéssom emmeneguéssou emmenem emmenen emmenes emmenessa emmenessen emmenesses emmenessi emmenessin emmenessis emmeneu emmeni emmenin emmenis emmeno emmenos emmenà emmenàiem emmenàieu emmenàrem emmenàreu emmenàs emmenàssem emmenàsseu emmenàssim emmenàssiu emmenàvem emmenàvets emmenàveu emmenàvom emmenés emmenéssem emmenésseu emmenéssim emmenéssiu emmení emmèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bimbing

emmerdar /em.merˈða/ /em.meɾˈða/ /em.meɾˈðaɾ/ /əm.mərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emmerd emmerda emmerdada emmerdades emmerdam emmerdant emmerdar emmerdara emmerdaran emmerdarem emmerdaren emmerdares emmerdareu emmerdaria emmerdarien emmerdaries emmerdarà emmerdaràs emmerdaré emmerdaríem emmerdaríeu emmerdassen emmerdasses emmerdassin emmerdassis emmerdat emmerdats emmerdau emmerdava emmerdaven emmerdaves emmerde emmerdem emmerden emmerdes emmerdessen emmerdesses emmerdessin emmerdessis emmerdeu emmerdi emmerdin emmerdis emmerdo emmerdà emmerdàrem emmerdàreu emmerdàs emmerdàssem emmerdàsseu emmerdàssim emmerdàssiu emmerdàvem emmerdàveu emmerdés emmerdéssem emmerdésseu emmerdéssim emmerdéssiu emmerdí occ sept val v
tanah
(col·loquial) Omplir de merda.
belit
(col·loquial) Enredar algú en un afer.

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ alg ant bal cent eiv emmetzina emmetzinada emmetzinades emmetzinaia emmetzinaien emmetzinaies emmetzinam emmetzinant emmetzinar emmetzinara emmetzinaran emmetzinarem emmetzinaren emmetzinares emmetzinareu emmetzinaria emmetzinarien emmetzinaries emmetzinariva emmetzinariven emmetzinarives emmetzinarà emmetzinaràs emmetzinaré emmetzinaríem emmetzinaríeu emmetzinarívem emmetzinaríveu emmetzinassen emmetzinasses emmetzinassin emmetzinassis emmetzinat emmetzinats emmetzinau emmetzinava emmetzinaven emmetzinaves emmetzinavi emmetzinavo emmetzine emmetzineguem emmetzineguessa emmetzineguessen emmetzineguesses emmetzinegueu emmetzinegués emmetzineguéssom emmetzineguéssou emmetzinem emmetzinen emmetzines emmetzinessa emmetzinessen emmetzinesses emmetzinessi emmetzinessin emmetzinessis emmetzineu emmetzini emmetzinin emmetzinis emmetzino emmetzinos emmetzinà emmetzinàiem emmetzinàieu emmetzinàrem emmetzinàreu emmetzinàs emmetzinàssem emmetzinàsseu emmetzinàssim emmetzinàssiu emmetzinàvem emmetzinàvets emmetzinàveu emmetzinàvom emmetzinés emmetzinéssem emmetzinésseu emmetzinéssim emmetzinéssiu emmetziní emmetzín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
racun

emmidonar /em.mi.ðoˈna/ /em.mi.ðoˈnaɾ/ /əm.mi.ðuˈna/ alg ant bal cent eiv emmidon emmidona emmidonada emmidonades emmidonaia emmidonaien emmidonaies emmidonam emmidonant emmidonar emmidonara emmidonaran emmidonarem emmidonaren emmidonares emmidonareu emmidonaria emmidonarien emmidonaries emmidonariva emmidonariven emmidonarives emmidonarà emmidonaràs emmidonaré emmidonaríem emmidonaríeu emmidonarívem emmidonaríveu emmidonassen emmidonasses emmidonassin emmidonassis emmidonat emmidonats emmidonau emmidonava emmidonaven emmidonaves emmidonavi emmidonavo emmidone emmidoneguem emmidoneguessa emmidoneguessen emmidoneguesses emmidonegueu emmidonegués emmidoneguéssom emmidoneguéssou emmidonem emmidonen emmidones emmidonessa emmidonessen emmidonesses emmidonessi emmidonessin emmidonessis emmidoneu emmidoni emmidonin emmidonis emmidono emmidonos emmidons emmidonà emmidonàiem emmidonàieu emmidonàrem emmidonàreu emmidonàs emmidonàssem emmidonàsseu emmidonàssim emmidonàssiu emmidonàvem emmidonàvets emmidonàveu emmidonàvom emmidonés emmidonéssem emmidonésseu emmidonéssim emmidonéssiu emmidoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
amilum

emmurallar /em.mu.ɾaˈʎa/ /em.mu.ɾaˈʎaɾ/ /əm.mu.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emmurall emmuralla emmurallada emmurallades emmurallam emmurallant emmurallar emmurallara emmurallaran emmurallarem emmurallaren emmurallares emmurallareu emmurallaria emmurallarien emmurallaries emmurallarà emmurallaràs emmurallaré emmurallaríem emmurallaríeu emmurallassen emmurallasses emmurallassin emmurallassis emmurallat emmurallats emmurallau emmurallava emmurallaven emmurallaves emmuralle emmurallem emmurallen emmuralles emmurallessen emmurallesses emmurallessin emmurallessis emmuralleu emmuralli emmurallin emmurallis emmurallo emmurallà emmurallàrem emmurallàreu emmurallàs emmurallàssem emmurallàsseu emmurallàssim emmurallàssiu emmurallàvem emmurallàveu emmurallés emmuralléssem emmurallésseu emmuralléssim emmuralléssiu emmurallí occ sept val v
dinding

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
emosi

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ n masc
emoji

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ n fem
emotikon

empadronar /em.pa.ðɾoˈna/ /em.pa.ðɾoˈnaɾ/ /əm.pə.ðɾoˈna/ /əm.pə.ðɾuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empadron empadrona empadronada empadronades empadronam empadronant empadronar empadronara empadronaran empadronarem empadronaren empadronares empadronareu empadronaria empadronarien empadronaries empadronarà empadronaràs empadronaré empadronaríem empadronaríeu empadronassen empadronasses empadronassin empadronassis empadronat empadronats empadronau empadronava empadronaven empadronaves empadrone empadronem empadronen empadrones empadronessen empadronesses empadronessin empadronessis empadroneu empadroni empadronin empadronis empadrono empadronà empadronàrem empadronàreu empadronàs empadronàssem empadronàsseu empadronàssim empadronàssiu empadronàvem empadronàveu empadronés empadronéssem empadronésseu empadronéssim empadronéssiu empadroní occ val v
daftar

empallar /em.paˈʎa/ /em.paˈʎaɾ/ /əm.pəˈja/ /əm.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empall empalla empallada empallades empallam empallant empallar empallara empallaran empallarem empallaren empallares empallareu empallaria empallarien empallaries empallarà empallaràs empallaré empallaríem empallaríeu empallassen empallasses empallassin empallassis empallat empallats empallau empallava empallaven empallaves empalle empallem empallen empalles empallessen empallesses empallessin empallessis empalleu empalli empallin empallis empallo empallà empallàrem empallàreu empallàs empallàssem empallàsseu empallàssim empallàssiu empallàvem empallàveu empallés empalléssem empallésseu empalléssim empalléssiu empallí occ sept val v
lingkup

empalmar /em.paɫˈma/ /em.paɫˈmaɾ/ /əm.pəɫˈma/ alg ant bal cent eiv empalm empalma empalmada empalmades empalmaia empalmaien empalmaies empalmam empalmant empalmar empalmara empalmaran empalmarem empalmaren empalmares empalmareu empalmaria empalmarien empalmaries empalmariva empalmariven empalmarives empalmarà empalmaràs empalmaré empalmaríem empalmaríeu empalmarívem empalmaríveu empalmassen empalmasses empalmassin empalmassis empalmat empalmats empalmau empalmava empalmaven empalmaves empalmavi empalmavo empalme empalmeguem empalmeguessa empalmeguessen empalmeguesses empalmegueu empalmegués empalmeguéssom empalmeguéssou empalmem empalmen empalmes empalmessa empalmessen empalmesses empalmessi empalmessin empalmessis empalmeu empalmi empalmin empalmis empalmo empalmos empalms empalmà empalmàiem empalmàieu empalmàrem empalmàreu empalmàs empalmàssem empalmàsseu empalmàssim empalmàssiu empalmàvem empalmàvets empalmàveu empalmàvom empalmés empalméssem empalmésseu empalméssim empalméssiu empalmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sambung
Ajuntar o connectar els extrems.

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv empaper empapera empaperada empaperades empaperaia empaperaien empaperaies empaperam empaperant empaperar empaperara empaperaran empaperarem empaperaren empaperares empaperareu empaperaria empaperarien empaperaries empaperariva empaperariven empaperarives empaperarà empaperaràs empaperaré empaperaríem empaperaríeu empaperarívem empaperaríveu empaperassen empaperasses empaperassin empaperassis empaperat empaperats empaperau empaperava empaperaven empaperaves empaperavi empaperavo empapere empapereguem empapereguessa empapereguessen empapereguesses empaperegueu empaperegués empapereguéssom empapereguéssou empaperem empaperen empaperes empaperessa empaperessen empaperesses empaperessi empaperessin empaperessis empapereu empaperi empaperin empaperis empapero empaperos empapers empaperà empaperàiem empaperàieu empaperàrem empaperàreu empaperàs empaperàssem empaperàsseu empaperàssim empaperàssiu empaperàvem empaperàvets empaperàveu empaperàvom empaperés empaperéssem empaperésseu empaperéssim empaperéssiu empaperí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menempeli

empapussar /em.pa.puˈsa/ /em.pa.puˈsaɾ/ /əm.pə.puˈsa/ alg ant bal cent eiv empapussa empapussada empapussades empapussaia empapussaien empapussaies empapussam empapussant empapussar empapussara empapussaran empapussarem empapussaren empapussares empapussareu empapussaria empapussarien empapussaries empapussariva empapussariven empapussarives empapussarà empapussaràs empapussaré empapussaríem empapussaríeu empapussarívem empapussaríveu empapussassen empapussasses empapussassin empapussassis empapussat empapussats empapussau empapussava empapussaven empapussaves empapussavi empapussavo empapusse empapusseguem empapusseguessa empapusseguessen empapusseguesses empapussegueu empapussegués empapusseguéssom empapusseguéssou empapussem empapussen empapusses empapussessa empapussessen empapussesses empapussessi empapussessin empapussessis empapusseu empapussi empapussin empapussis empapusso empapussos empapussà empapussàiem empapussàieu empapussàrem empapussàreu empapussàs empapussàssem empapussàsseu empapussàssim empapussàssiu empapussàvem empapussàvets empapussàveu empapussàvom empapussés empapusséssem empapussésseu empapusséssim empapusséssiu empapussí empapús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pasokan

empara /amˈpa.ɾa/ /emˈpa.ɾa/ /əmˈpa.ɾə/ n fem
lindung

emparar /am.paˈɾa/ /am.paˈɾaɾ/ /em.paˈɾa/ /em.paˈɾaɾ/ /əm.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empar empara emparada emparades emparam emparant emparar emparara empararan empararem empararen emparares emparareu empararia empararien empararies empararà empararàs empararé empararíem empararíeu emparassen emparasses emparassin emparassis emparat emparats emparau emparava emparaven emparaves empare emparem emparen empares emparessen emparesses emparessin emparessis empareu empari emparin emparis emparo emparà emparàrem emparàreu emparàs emparàssem emparàsseu emparàssim emparàssiu emparàvem emparàveu emparés emparéssem emparésseu emparéssim emparéssiu emparí occ sept val v
ayom
Proporcionar protecció i ajuda contra el perill.

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menelan

empassar-se /em.paˈsaɾ.se/ /əm.pə.sərˈsə/ /əm.pəˈsar.sə/ /əm.pəˈsaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menelan
Fer passar una cosa que es menja de la gola cap a l'estómac.

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
ikat

empatar /em.paˈta/ /em.paˈtaɾ/ /əm.pəˈta/ alg ant bal cent eiv empat empata empatada empatades empataia empataien empataies empatam empatant empatar empatara empataran empatarem empataren empatares empatareu empataria empatarien empataries empatariva empatariven empatarives empatarà empataràs empataré empataríem empataríeu empatarívem empataríveu empatassen empatasses empatassin empatassis empatat empatats empatau empatava empataven empataves empatavi empatavo empate empateguem empateguessa empateguessen empateguesses empategueu empategués empateguéssom empateguéssou empatem empaten empates empatessa empatessen empatesses empatessi empatessin empatessis empateu empati empatin empatis empato empatos empats empatà empatàiem empatàieu empatàrem empatàreu empatàs empatàssem empatàsseu empatàssim empatàssiu empatàvem empatàvets empatàveu empatàvom empatés empatéssem empatésseu empatéssim empatéssiu empatí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ikat

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empati

empavonar /em.pa.voˈnaɾ/ /em.pa.βoˈna/ /əm.pə.voˈna/ /əm.pə.vuˈna/ /əm.pə.βuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empavon empavona empavonada empavonades empavonam empavonant empavonar empavonaran empavonarem empavonaren empavonares empavonareu empavonaria empavonarien empavonaries empavonarà empavonaràs empavonaré empavonaríem empavonaríeu empavonassen empavonasses empavonassin empavonassis empavonat empavonats empavonau empavonava empavonaven empavonaves empavonem empavonen empavones empavonessen empavonesses empavonessin empavonessis empavoneu empavoni empavonin empavonis empavono empavonà empavonàrem empavonàreu empavonàs empavonàssem empavonàsseu empavonàssim empavonàssiu empavonàvem empavonàveu empavonés empavonéssem empavonésseu empavonéssim empavonéssiu empavoní v
cokelat

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
cangkok

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ alg ant bal cent eiv empelt empelta empeltada empeltades empeltaia empeltaien empeltaies empeltam empeltant empeltar empeltara empeltaran empeltarem empeltaren empeltares empeltareu empeltaria empeltarien empeltaries empeltariva empeltariven empeltarives empeltarà empeltaràs empeltaré empeltaríem empeltaríeu empeltarívem empeltaríveu empeltassen empeltasses empeltassin empeltassis empeltat empeltats empeltau empeltava empeltaven empeltaves empeltavi empeltavo empelte empelteguem empelteguessa empelteguessen empelteguesses empeltegueu empeltegués empelteguéssom empelteguéssou empeltem empelten empeltes empeltessa empeltessen empeltesses empeltessi empeltessin empeltessis empelteu empelti empeltin empeltis empelto empeltos empelts empeltà empeltàiem empeltàieu empeltàrem empeltàreu empeltàs empeltàssem empeltàsseu empeltàssim empeltàssiu empeltàvem empeltàvets empeltàveu empeltàvom empeltés empeltéssem empeltésseu empeltéssim empeltéssiu empeltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cangkok

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ n fem
desakan
Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.
dorong
(hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ alg ant bal cent eiv empent empenta empentada empentades empentaia empentaien empentaies empentam empentant empentar empentara empentaran empentarem empentaren empentares empentareu empentaria empentarien empentaries empentariva empentariven empentarives empentarà empentaràs empentaré empentaríem empentaríeu empentarívem empentaríveu empentassen empentasses empentassin empentassis empentat empentats empentau empentava empentaven empentaves empentavi empentavo empente empenteguem empenteguessa empenteguessen empenteguesses empentegueu empentegués empenteguéssom empenteguéssou empentem empenten empentes empentessa empentessen empentesses empentessi empentessin empentessis empenteu empenti empentin empentis empento empentos empents empentà empentàiem empentàieu empentàrem empentàreu empentàs empentàssem empentàsseu empentàssim empentàssiu empentàvem empentàvets empentàveu empentàvom empentés empentéssem empentésseu empentéssim empentéssiu empentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dorong
Donar una empenta.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empenyor empenyora empenyorada empenyorades empenyoram empenyorant empenyorar empenyorara empenyoraran empenyorarem empenyoraren empenyorares empenyorareu empenyoraria empenyorarien empenyoraries empenyorarà empenyoraràs empenyoraré empenyoraríem empenyoraríeu empenyorassen empenyorasses empenyorassin empenyorassis empenyorat empenyorats empenyorau empenyorava empenyoraven empenyoraves empenyore empenyorem empenyoren empenyores empenyoressen empenyoresses empenyoressin empenyoressis empenyoreu empenyori empenyorin empenyoris empenyoro empenyorà empenyoràrem empenyoràreu empenyoràs empenyoràssem empenyoràsseu empenyoràssim empenyoràssiu empenyoràvem empenyoràveu empenyorés empenyoréssem empenyorésseu empenyoréssim empenyoréssiu empenyorí occ sept val v
bidak
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
kaisar
Cap d'un imperi.

empetitir /em.pe.tiˈti/ /em.pe.tiˈtiɾ/ /əm.pə.tiˈti/ bal empetiteix empetiteixen empetiteixes empetiteixi empetiteixin empetiteixis empetiteixo empetitesc empetitesqui empetitesquin empetitesquis empetitia empetitida empetitides empetitien empetities empetitiguem empetitigueu empetitim empetitint empetitir empetitira empetitiran empetitirem empetitiren empetitires empetitireu empetitiria empetitirien empetitiries empetitirà empetitiràs empetitiré empetitiríem empetitiríeu empetitisc empetitisca empetitisquen empetitisques empetitissen empetitisses empetitissin empetitissis empetitit empetitits empetitiu empetitix empetitixen empetitixes empetitixo empetití empetitíem empetitíeu empetitírem empetitíreu empetitís empetitíssem empetitísseu empetitíssim empetitíssiu n-occ occ sept val v
ciut

empipador /am.pi.paˈðo/ /am.pi.paˈðoɾ/ /em.pi.paˈðo/ /em.pi.paˈðoɾ/ /əm.pi.pəˈðo/ adj masc
usil

empipar /em.piˈpa/ /em.piˈpaɾ/ /əm.piˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empip empipa empipada empipades empipam empipant empipar empipara empiparan empiparem empiparen empipares empipareu empiparia empiparien empiparies empiparà empiparàs empiparé empiparíem empiparíeu empipassen empipasses empipassin empipassis empipat empipats empipau empipava empipaven empipaves empipe empipem empipen empipes empipessen empipesses empipessin empipessis empipeu empipi empipin empipis empipo empipà empipàrem empipàreu empipàs empipàssem empipàsseu empipàssim empipàssiu empipàvem empipàveu empipés empipéssem empipésseu empipéssim empipéssiu empipí occ sept val v
mengganggu

empit /emˈpit/ n masc
mata sipit

emplatar /em.pɫaˈta/ /em.pɫaˈtaɾ/ /əm.pɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. emplata emplatada emplatades emplatant emplatar emplatara emplataran emplatarem emplataren emplatares emplatareu emplataria emplatarien emplataries emplatarà emplataràs emplataré emplataríem emplataríeu emplatassen emplatasses emplatat emplatats emplatava emplataven emplataves emplate emplatem emplaten emplates emplatessen emplatesses emplatessin emplatessis emplateu emplati emplatin emplatis emplato emplatà emplatàrem emplatàreu emplatàssem emplatàsseu emplatàvem emplatàveu emplatés emplatéssem emplatésseu emplatéssim emplatéssiu emplatí occ val val (1) v
pinggan

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emplena emplenada emplenades emplenam emplenant emplenar emplenara emplenaran emplenarem emplenaren emplenares emplenareu emplenaria emplenarien emplenaries emplenarà emplenaràs emplenaré emplenaríem emplenaríeu emplenassen emplenasses emplenassin emplenassis emplenat emplenats emplenau emplenava emplenaven emplenaves emplene emplenem emplenen emplenes emplenessen emplenesses emplenessin emplenessis empleneu empleni emplenin emplenis empleno emplenà emplenàrem emplenàreu emplenàs emplenàssem emplenàsseu emplenàssim emplenàssiu emplenàvem emplenàveu emplenés emplenéssem emplenésseu emplenéssim emplenéssiu emplení emplèn occ sept val v
urukan
Completar un document amb les dades demanades.

empoderament /em.po.ðe.ɾaˈmen/ /em.po.ðe.ɾaˈment/ /əm.po.ðə.ɾəˈment/ /əm.pu.ðə.ɾəˈmen/ n masc
pemberdayaan

empolsegar /am.poɫ.seˈɣa/ /am.poɫ.seˈɣaɾ/ /em.poɫ.seˈɣa/ /em.poɫ.seˈɣaɾ/ /əm.poɫ.səˈɣa/ /əm.puɫ.səˈɣa/ alg bal eiv empolseg empolsega empolsegada empolsegades empolsegam empolsegant empolsegar empolsegara empolsegaran empolsegarem empolsegaren empolsegares empolsegareu empolsegaria empolsegarien empolsegaries empolsegarà empolsegaràs empolsegaré empolsegaríem empolsegaríeu empolsegassen empolsegasses empolsegassin empolsegassis empolsegat empolsegats empolsegau empolsegava empolsegaven empolsegaves empolsego empolsegue empolseguem empolseguen empolsegues empolseguessen empolseguesses empolseguessin empolseguessis empolsegueu empolsegui empolseguin empolseguis empolsegués empolseguéssem empolseguésseu empolseguéssim empolseguéssiu empolseguí empolsegà empolsegàrem empolsegàreu empolsegàs empolsegàssem empolsegàsseu empolsegàssim empolsegàssiu empolsegàvem empolsegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
debu

emporprar /em.porˈpɾa/ /em.poɾˈpɾa/ /em.poɾˈpɾaɾ/ /əm.poɾˈpɾa/ /əm.purˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emporpr emporpra emporprada emporprades emporpram emporprant emporprar emporprara emporpraran emporprarem emporpraren emporprares emporprareu emporpraria emporprarien emporpraries emporprarà emporpraràs emporpraré emporpraríem emporpraríeu emporprassen emporprasses emporprassin emporprassis emporprat emporprats emporprau emporprava emporpraven emporpraves emporpre emporprem emporpren emporpres emporpressen emporpresses emporpressin emporpressis emporpreu emporpri emporprin emporpris emporpro emporprà emporpràrem emporpràreu emporpràs emporpràssem emporpràsseu emporpràssim emporpràssiu emporpràvem emporpràveu emporprés emporpréssem emporprésseu emporpréssim emporpréssiu emporprí occ sept val v
ungu

emportar-se /am.poɾˈtaɾ.se/ /em.poɾˈtaɾ.se/ /əm.poɾˈtaɾ.sə/ /əm.pur.tərˈsə/ /əm.purˈtar.sə/ alg ant bal cent eiv emport emporta emportada emportades emportaia emportaien emportaies emportam emportant emportar emportara emportaran emportarem emportaren emportares emportareu emportaria emportarien emportaries emportariva emportariven emportarives emportarà emportaràs emportaré emportaríem emportaríeu emportarívem emportaríveu emportassen emportasses emportassin emportassis emportat emportats emportau emportava emportaven emportaves emportavi emportavo emporte emporteguem emporteguessa emporteguessen emporteguesses emportegueu emportegués emporteguéssom emporteguéssou emportem emporten emportes emportessa emportessen emportesses emportessi emportessin emportessis emporteu emporti emportin emportis emporto emportos emports emportà emportàiem emportàieu emportàrem emportàreu emportàs emportàssem emportàsseu emportàssim emportàssiu emportàvem emportàvets emportàveu emportàvom emportés emportéssem emportésseu emportéssim emportéssiu emportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ambil

empostissar /am.pos.tiˈsa/ /am.pos.tiˈsaɾ/ /em.pos.tiˈsa/ /em.pos.tiˈsaɾ/ /əm.pos.tiˈsa/ /əm.pus.tiˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empostissa empostissada empostissades empostissam empostissant empostissar empostissara empostissaran empostissarem empostissaren empostissares empostissareu empostissaria empostissarien empostissaries empostissarà empostissaràs empostissaré empostissaríem empostissaríeu empostissassen empostissasses empostissassin empostissassis empostissat empostissats empostissau empostissava empostissaven empostissaves empostisse empostissem empostissen empostisses empostissessen empostissesses empostissessin empostissessis empostisseu empostissi empostissin empostissis empostisso empostissà empostissàrem empostissàreu empostissàs empostissàssem empostissàsseu empostissàssim empostissàssiu empostissàvem empostissàveu empostissés empostisséssem empostissésseu empostisséssim empostisséssiu empostissí empostís occ sept val v
panel

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
jejak

emprenyar /am.pɾaˈɲa/ /am.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲaɾ/ /əm.pɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreny emprenya emprenyada emprenyades emprenyam emprenyant emprenyar emprenyara emprenyaran emprenyarem emprenyaren emprenyares emprenyareu emprenyaria emprenyarien emprenyaries emprenyarà emprenyaràs emprenyaré emprenyaríem emprenyaríeu emprenyassen emprenyasses emprenyassin emprenyassis emprenyat emprenyats emprenyau emprenyava emprenyaven emprenyaves emprenye emprenyem emprenyen emprenyes emprenyessen emprenyesses emprenyessin emprenyessis emprenyeu emprenyi emprenyin emprenyis emprenyo emprenyà emprenyàrem emprenyàreu emprenyàs emprenyàssem emprenyàsseu emprenyàssim emprenyàssiu emprenyàvem emprenyàveu emprenyés emprenyéssem emprenyésseu emprenyéssim emprenyéssiu emprenyí occ sept val v
marah

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
perusahaan

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
hukuman penjara

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreson empresona empresonada empresonades empresonam empresonant empresonar empresonara empresonaran empresonarem empresonaren empresonares empresonareu empresonaria empresonarien empresonaries empresonarà empresonaràs empresonaré empresonaríem empresonaríeu empresonassen empresonasses empresonassin empresonassis empresonat empresonats empresonau empresonava empresonaven empresonaves empresone empresonem empresonen empresones empresonessen empresonesses empresonessin empresonessis empresoneu empresoni empresonin empresonis empresono empresonà empresonàrem empresonàreu empresonàs empresonàssem empresonàsseu empresonàssim empresonàssiu empresonàvem empresonàveu empresonés empresonéssem empresonésseu empresonéssim empresonéssiu empresoní occ sept val v
memenjarakan

emprovar /em.pɾoˈvaɾ/ /em.pɾoˈβa/ /əm.pɾoˈva/ /əm.pɾuˈva/ /əm.pɾuˈβa/ alg ant bal cent eiv emprou emprous emprov emprova emprovada emprovades emprovaia emprovaien emprovaies emprovaieu emprovam emprovant emprovar emprovara emprovaran emprovarem emprovaren emprovares emprovareu emprovaria emprovarien emprovaries emprovariva emprovariven emprovarives emprovarà emprovaràs emprovaré emprovaríem emprovaríeu emprovarívem emprovaríveu emprovassen emprovasses emprovassin emprovassis emprovat emprovats emprovau emprovava emprovaven emprovaves emprovavi emprovavo emprove emproveguem emproveguessa emproveguessen emproveguesses emprovegueu emprovegués emproveguéssom emproveguéssou emprovem emproven emproves emprovessa emprovessen emprovesses emprovessi emprovessin emprovessis emproveu emprovi emprovin emprovis emprovo emprovos emprovà emprovàiem emprovàrem emprovàreu emprovàs emprovàssem emprovàsseu emprovàssim emprovàssiu emprovàvem emprovàvets emprovàveu emprovàvom emprovés emprovéssem emprovésseu emprovéssim emprovéssiu emproví n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
mencoba

empudegar /am.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣaɾ/ /əm.pu.ðəˈɣa/ alg bal eiv empudeg empudega empudegada empudegades empudegam empudegant empudegar empudegara empudegaran empudegarem empudegaren empudegares empudegareu empudegaria empudegarien empudegaries empudegarà empudegaràs empudegaré empudegaríem empudegaríeu empudegassen empudegasses empudegassin empudegassis empudegat empudegats empudegau empudegava empudegaven empudegaves empudego empudegue empudeguem empudeguen empudegues empudeguessen empudeguesses empudeguessin empudeguessis empudegueu empudegui empudeguin empudeguis empudegués empudeguéssem empudeguésseu empudeguéssim empudeguéssiu empudeguí empudegà empudegàrem empudegàreu empudegàs empudegàssem empudegàsseu empudegàssim empudegàssiu empudegàvem empudegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
amis
Omplir de males olors.
mengganggu
Importunar una persona amb peticions o xerrameca incessant.

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ bal empenc empenguem empengueren empengueres empenguessin empenguessis empengueu empengui empenguin empenguis empengué empenguérem empenguéreu empengués empenguéssim empenguéssiu empenguí empeny empenya empenyem empenyen empenyent empenyera empenyeran empenyerem empenyeren empenyeres empenyereu empenyeria empenyerien empenyeries empenyerà empenyeràs empenyeré empenyeríem empenyeríeu empenyes empenyessen empenyesses empenyessin empenyessis empenyeu empenyi empenyia empenyien empenyies empenyin empenyis empenyo empenys empenyé empenyérem empenyéreu empenyés empenyéssem empenyésseu empenyéssim empenyéssiu empenyí empenyíem empenyíeu empesa empeses empesos empènyer empès empés occ sept val v
dorong
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
di dalam
El temps.
La manera.
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
Preposició que denota situació o estat.
kena
Preposició que denota mitjà; mitjançant.

en avant adv
maju

en lloc de preposition
daripada

en línia /en adj
dalam jaringan

enaiguar /a.najˈɣa/ /e.najˈɣwa/ /e.najˈɣwaɾ/ /ə.nəjˈɣa/ /ə.nəjˈɣwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. enaigua enaiguada enaiguades enaiguant enaiguar enaiguara enaiguaran enaiguarem enaiguaren enaiguares enaiguareu enaiguaria enaiguarien enaiguaries enaiguarà enaiguaràs enaiguaré enaiguaríem enaiguaríeu enaiguassen enaiguasses enaiguat enaiguats enaiguava enaiguaven enaiguaves enaiguo enaiguà enaiguàrem enaiguàreu enaiguàssem enaiguàsseu enaiguàvem enaiguàveu enaigüe enaigüem enaigüen enaigües enaigüessen enaigüesses enaigüessin enaigüessis enaigüeu enaigüi enaigüin enaigüis enaigüés enaigüéssem enaigüésseu enaigüéssim enaigüéssiu enaigüí occ sept val val (1) v
banjir
Cobrir d’aigua

enamorament /e.na.mo.ɾaˈmen/ /e.na.mo.ɾaˈment/ /ə.nə.mo.ɾəˈment/ /ə.nə.mu.ɾəˈmen/ n masc
asmara

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enamor enamora enamorada enamorades enamoram enamorant enamorar enamorara enamoraran enamorarem enamoraren enamorares enamorareu enamoraria enamorarien enamoraries enamorarà enamoraràs enamoraré enamoraríem enamoraríeu enamorassen enamorasses enamorassin enamorassis enamorat enamorats enamorau enamorava enamoraven enamoraves enamore enamorem enamoren enamores enamoressen enamoresses enamoressin enamoressis enamoreu enamori enamorin enamoris enamoro enamorà enamoràrem enamoràreu enamoràs enamoràssem enamoràsseu enamoràssim enamoràssiu enamoràvem enamoràveu enamorés enamoréssem enamorésseu enamoréssim enamoréssiu enamorí occ sept val v
jatuh cinta
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encabir /aŋ.kaˈβi/ /eŋ.kaˈbiɾ/ /eŋ.kaˈβi/ /əŋ.kəˈβi/ alg ant bal centr eiv encabeix encabeixa encabeixen encabeixes encabeixi encabeixin encabeixis encabeixo encabeixs encabesc encabesca encabesquen encabesques encabesqui encabesquin encabesquis encabia encabida encabides encabien encabies encabiguem encabiguera encabigueren encabigueres encabiguessen encabiguesses encabiguessin encabiguessis encabigueu encabigueva encabigueven encabigueves encabigué encabiguérem encabiguéreu encabigués encabiguéssem encabiguésseu encabiguéssim encabiguéssiu encabiguévem encabiguéveu encabim encabint encabir encabira encabiran encabirem encabiren encabires encabireu encabiria encabirien encabiries encabiriva encabiriven encabirives encabirà encabiràs encabiré encabiríem encabiríeu encabirívem encabiríveu encabisc encabisca encabisco encabiscos encabisquem encabisquen encabisques encabisqueu encabissa encabissen encabisses encabissi encabissin encabissis encabist encabit encabits encabiu encabiva encabiven encabives encabix encabixa encabixen encabixes encabixi encabixin encabixis encabixo encabixos encabí encabíem encabíets encabíeu encabírem encabíreu encabís encabíscon encabíssem encabísseu encabíssim encabíssiu encabíssom encabíssou encabívem encabíveu encabíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dorong

encaboriar /aŋ.ka.βo.ɾiˈa/ /eŋ.ka.bo.ɾiˈaɾ/ /eŋ.ka.βo.ɾiˈa/ /əŋ.kə.bo.ɾiˈa/ /əŋ.kə.bu.ɾiˈa/ /əŋ.kə.βu.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encaboria encaboriada encaboriades encaboriant encaboriar encaboriara encaboriaran encaboriarem encaboriaren encaboriares encaboriareu encaboriaria encaboriarien encaboriaries encaboriarà encaboriaràs encaboriaré encaboriaríem encaboriaríeu encaboriassen encaboriasses encaboriat encaboriats encaboriava encaboriaven encaboriaves encaborie encaboriem encaborien encabories encaboriessen encaboriesses encaboriessin encaboriessis encaborieu encaborio encaborià encaboriàrem encaboriàreu encaboriàssem encaboriàsseu encaboriàvem encaboriàveu encaboriés encaboriéssem encaboriésseu encaboriéssim encaboriéssiu encaborií encaboriï encaboriïn encaboriïs occ sept val val (1) v
menghiraukan

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent eiv encaix encaixa encaixada encaixades encaixaia encaixaien encaixaies encaixam encaixant encaixar encaixara encaixaran encaixarem encaixaren encaixares encaixareu encaixaria encaixarien encaixaries encaixariva encaixariven encaixarives encaixarà encaixaràs encaixaré encaixaríem encaixaríeu encaixarívem encaixaríveu encaixassen encaixasses encaixassin encaixassis encaixat encaixats encaixau encaixava encaixaven encaixaves encaixavi encaixavo encaixe encaixeguem encaixeguessa encaixeguessen encaixeguesses encaixegueu encaixegués encaixeguéssom encaixeguéssou encaixem encaixen encaixes encaixessa encaixessen encaixesses encaixessi encaixessin encaixessis encaixeu encaixi encaixin encaixis encaixo encaixos encaixs encaixà encaixàiem encaixàieu encaixàrem encaixàreu encaixàs encaixàssem encaixàsseu encaixàssim encaixàssiu encaixàvem encaixàvets encaixàveu encaixàvom encaixés encaixéssem encaixésseu encaixéssim encaixéssiu encaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kotak
Col·locar en caixes.
adjustar
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.
diri
(figuradament) Adaptar-se una persona a un context nou.

encalmar-se /aŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /eŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /əŋ.kəɫ.mərˈsə/ /əŋ.kəɫˈmar.sə/ /əŋ.kəɫˈmaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv encalm encalma encalmada encalmades encalmaia encalmaien encalmaies encalmam encalmant encalmar encalmara encalmaran encalmarem encalmaren encalmares encalmareu encalmaria encalmarien encalmaries encalmariva encalmariven encalmarives encalmarà encalmaràs encalmaré encalmaríem encalmaríeu encalmarívem encalmaríveu encalmassen encalmasses encalmassin encalmassis encalmat encalmats encalmau encalmava encalmaven encalmaves encalmavi encalmavo encalme encalmeguem encalmeguessa encalmeguessen encalmeguesses encalmegueu encalmegués encalmeguéssom encalmeguéssou encalmem encalmen encalmes encalmessa encalmessen encalmesses encalmessi encalmessin encalmessis encalmeu encalmi encalmin encalmis encalmo encalmos encalms encalmà encalmàiem encalmàieu encalmàrem encalmàreu encalmàs encalmàssem encalmàsseu encalmàssim encalmàssiu encalmàvem encalmàvets encalmàveu encalmàvom encalmés encalméssem encalmésseu encalméssim encalméssiu encalmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menenangkan

encaminador /eŋ.ka.mi.naˈðo/ /eŋ.ka.mi.naˈðoɾ/ /əŋ.kə.mi.nəˈðo/ n masc
penghala

encanonar /aŋ.ka.noˈna/ /aŋ.ka.noˈnaɾ/ /eŋ.ka.noˈna/ /eŋ.ka.noˈnaɾ/ /əŋ.kə.noˈna/ /əŋ.kə.nuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encanon encanona encanonada encanonades encanonam encanonant encanonar encanonara encanonaran encanonarem encanonaren encanonares encanonareu encanonaria encanonarien encanonaries encanonarà encanonaràs encanonaré encanonaríem encanonaríeu encanonassen encanonasses encanonassin encanonassis encanonat encanonats encanonau encanonava encanonaven encanonaves encanone encanonem encanonen encanones encanonessen encanonesses encanonessin encanonessis encanoneu encanoni encanonin encanonis encanono encanonà encanonàrem encanonàreu encanonàs encanonàssem encanonàsseu encanonàssim encanonàssiu encanonàvem encanonàveu encanonés encanonéssem encanonésseu encanonéssim encanonéssiu encanoní occ sept val v
membidik
(valencià) canonar (canons de ploma)

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ alg ant bal cent eiv encant encanta encantada encantades encantaia encantaien encantaies encantam encantant encantar encantara encantaran encantarem encantaren encantares encantareu encantaria encantarien encantaries encantariva encantariven encantarives encantarà encantaràs encantaré encantaríem encantaríeu encantarívem encantaríveu encantassen encantasses encantassin encantassis encantat encantats encantau encantava encantaven encantaves encantavi encantavo encante encanteguem encanteguessa encanteguessen encanteguesses encantegueu encantegués encanteguéssom encanteguéssou encantem encanten encantes encantessa encantessen encantesses encantessi encantessin encantessis encanteu encanti encantin encantis encanto encantos encants encantà encantàiem encantàieu encantàrem encantàreu encantàs encantàssem encantàsseu encantàssim encantàssiu encantàvem encantàvets encantàveu encantàvom encantés encantéssem encantésseu encantéssim encantéssiu encantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
daya tarik
Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.
(figurat) Agradar amb plaer o admiració.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
eja

encapçalar /aŋ.kap.saˈɫa/ /aŋ.kap.saˈɫaɾ/ /eŋ.kap.saˈɫa/ /eŋ.kap.saˈɫaɾ/ /əŋ.kəp.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encapçal encapçala encapçalada encapçalades encapçalam encapçalant encapçalar encapçalara encapçalaran encapçalarem encapçalaren encapçalares encapçalareu encapçalaria encapçalarien encapçalaries encapçalarà encapçalaràs encapçalaré encapçalaríem encapçalaríeu encapçalassen encapçalasses encapçalassin encapçalassis encapçalat encapçalats encapçalau encapçalava encapçalaven encapçalaves encapçale encapçalem encapçalen encapçales encapçalessen encapçalesses encapçalessin encapçalessis encapçaleu encapçali encapçalin encapçalis encapçalo encapçalà encapçalàrem encapçalàreu encapçalàs encapçalàssem encapçalàsseu encapçalàssim encapçalàssiu encapçalàvem encapçalàveu encapçalés encapçaléssem encapçalésseu encapçaléssim encapçaléssiu encapçalí occ sept val v
pimpin

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
masih

encara que conjunction
meski

encarir /aŋ.kaˈɾi/ /aŋ.kaˈɾiɾ/ /eŋ.kaˈɾi/ /eŋ.kaˈɾiɾ/ /əŋ.kəˈɾi/ /əŋ.kəˈɾi/ bal encareix encareixen encareixes encareixi encareixin encareixis encareixo encaresc encaresqui encaresquin encaresquis encaria encarida encarides encarien encaries encariguem encarigueu encarim encarint encarir encarira encariran encarirem encariren encarires encarireu encariria encaririen encariries encarirà encariràs encariré encariríem encariríeu encarisc encarisca encarisquen encarisques encarissen encarisses encarissin encarissis encarit encarits encariu encarix encarixen encarixes encarixo encarí encaríem encaríeu encarírem encaríreu encarís encaríssem encarísseu encaríssim encaríssiu n-occ occ sept val v
melebih-lebihkan
Metafòricament, ponderar, exagerar, alabar molt alguna cosa.

encarrilar /aŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫaɾ/ /əŋ.kə.riˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encarril encarrila encarrilada encarrilades encarrilam encarrilant encarrilar encarrilara encarrilaran encarrilarem encarrilaren encarrilares encarrilareu encarrilaria encarrilarien encarrilaries encarrilarà encarrilaràs encarrilaré encarrilaríem encarrilaríeu encarrilassen encarrilasses encarrilassin encarrilassis encarrilat encarrilats encarrilau encarrilava encarrilaven encarrilaves encarrile encarrilem encarrilen encarriles encarrilessen encarrilesses encarrilessin encarrilessis encarrileu encarrili encarrilin encarrilis encarrilo encarrilà encarrilàrem encarrilàreu encarrilàs encarrilàssem encarrilàsseu encarrilàssim encarrilàssiu encarrilàvem encarrilàveu encarrilés encarriléssem encarrilésseu encarriléssim encarriléssiu encarrilí occ sept val v
panduan
Dur a bon terme un afer, una empresa, que s’ha separat del bon camí.

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
radang otak

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
menyalakan
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.
Accionar i posar en funcionament un circuit elèctric, un aparell, una màquina...

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
pemantik korek api gas

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
kemenyan

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encercla encerclada encerclades encerclant encerclar encerclara encerclaran encerclarem encerclaren encerclares encerclareu encerclaria encerclarien encerclaries encerclarà encerclaràs encerclaré encerclaríem encerclaríeu encerclassen encerclasses encerclat encerclats encerclava encerclaven encerclaves encercle encerclem encerclen encercles encerclessen encerclesses encerclessin encerclessis encercleu encercli encerclin encerclis encerclo encerclà encerclàrem encerclàreu encerclàssem encerclàsseu encerclàvem encerclàveu encerclés encercléssem encerclésseu encercléssim encercléssiu encerclí occ sept val val (1) v
mengepung

encestar /en.sesˈta/ /en.sesˈtaɾ/ /ən.səsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encest encesta encestada encestades encestam encestant encestar encestara encestaran encestarem encestaren encestares encestareu encestaria encestarien encestaries encestarà encestaràs encestaré encestaríem encestaríeu encestassen encestasses encestassin encestassis encestat encestats encestau encestava encestaven encestaves enceste encestem encesten encestes encestessen encestesses encestessin encestessis encesteu encesti encestin encestis encesto encestà encestàrem encestàreu encestàs encestàssem encestàsseu encestàssim encestàssiu encestàvem encestàveu encestés encestéssem encestésseu encestéssim encestéssiu encestí occ sept val v
sergap

encetar /an.seˈta/ /en.seˈta/ /en.seˈtaɾ/ /ən.səˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encet enceta encetada encetades encetam encetant encetar encetara encetaran encetarem encetaren encetares encetareu encetaria encetarien encetaries encetarà encetaràs encetaré encetaríem encetaríeu encetassen encetasses encetassin encetassis encetat encetats encetau encetava encetaven encetaves encete encetem enceten encetes encetessen encetesses encetessin encetessis enceteu enceti encetin encetis enceto encetà encetàrem encetàreu encetàs encetàssem encetàsseu encetàssim encetàssiu encetàvem encetàveu encetés encetéssem encetésseu encetéssim encetéssiu encetí occ sept val v
buka

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
selada
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
ensiklopedia

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
paron
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
enklitik

encobrir /en.koˈβɾi/ /en.koˈβɾiɾ/ /ən.kuˈβɾi/ alg ant bal centr eiv encobert encoberta encobertes encoberts encobreix encobreixa encobreixen encobreixes encobreixi encobreixin encobreixis encobreixo encobreixs encobresc encobresca encobresquen encobresques encobresqui encobresquin encobresquis encobria encobrien encobries encobriguem encobriguera encobrigueren encobrigueres encobriguessen encobriguesses encobriguessin encobriguessis encobrigueu encobrigueva encobrigueven encobrigueves encobrigué encobriguérem encobriguéreu encobrigués encobriguéssem encobriguésseu encobriguéssim encobriguéssiu encobriguévem encobriguéveu encobrim encobrint encobrir encobrira encobriran encobrirem encobriren encobrires encobrireu encobriria encobririen encobriries encobririva encobririven encobririves encobrirà encobriràs encobriré encobriríem encobriríeu encobrirívem encobriríveu encobrisc encobrisca encobrisco encobriscos encobrisquem encobrisquen encobrisques encobrisqueu encobrissa encobrissen encobrisses encobrissi encobrissin encobrissis encobrist encobrits encobriu encobriva encobriven encobrives encobrix encobrixa encobrixen encobrixes encobrixi encobrixin encobrixis encobrixo encobrixos encobrí encobríem encobríets encobríeu encobrírem encobríreu encobrís encobríscon encobríssem encobrísseu encobríssim encobríssiu encobríssom encobríssou encobrívem encobríveu encobríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menyembunyikan

encomanar /aŋ.ko.maˈna/ /aŋ.ko.maˈnaɾ/ /eŋ.ko.maˈna/ /eŋ.ko.maˈnaɾ/ /əŋ.ko.məˈna/ /əŋ.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encoman encomana encomanada encomanades encomanam encomanant encomanar encomanara encomanaran encomanarem encomanaren encomanares encomanareu encomanaria encomanarien encomanaries encomanarà encomanaràs encomanaré encomanaríem encomanaríeu encomanassen encomanasses encomanassin encomanassis encomanat encomanats encomanau encomanava encomanaven encomanaves encomane encomanem encomanen encomanes encomanessen encomanesses encomanessin encomanessis encomaneu encomani encomanin encomanis encomano encomanà encomanàrem encomanàreu encomanàs encomanàssem encomanàsseu encomanàssim encomanàssiu encomanàvem encomanàveu encomanés encomanéssem encomanésseu encomanéssim encomanéssiu encomaní occ sept val v
mempercayakan
Confiar una responsabilitat a algú.
(oriental) infectar
Posar-se sota la tutela d'algú.

enconar /aŋ.koˈna/ /aŋ.koˈnaɾ/ /eŋ.koˈna/ /eŋ.koˈnaɾ/ /əŋ.koˈna/ /əŋ.kuˈna/ alg ant bal cent eiv encon encona enconada enconades enconaia enconaien enconaies enconam enconant enconar enconara enconaran enconarem enconaren enconares enconareu enconaria enconarien enconaries enconariva enconariven enconarives enconarà enconaràs enconaré enconaríem enconaríeu enconarívem enconaríveu enconassen enconasses enconassin enconassis enconat enconats enconau enconava enconaven enconaves enconavi enconavo encone enconeguem enconeguessa enconeguessen enconeguesses enconegueu enconegués enconeguéssom enconeguéssou enconem enconen encones enconessa enconessen enconesses enconessi enconessin enconessis enconeu enconi enconin enconis encono enconos encons enconà enconàiem enconàieu enconàrem enconàreu enconàs enconàssem enconàsseu enconàssim enconàssiu enconàvem enconàvets enconàveu enconàvom enconés enconéssem enconésseu enconéssim enconéssiu enconí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menetek

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv encongeix encongeixa encongeixen encongeixes encongeixi encongeixin encongeixis encongeixo encongeixs encongesc encongesca encongesquen encongesques encongesqui encongesquin encongesquis encongia encongida encongides encongien encongies encongiguem encongiguera encongigueren encongigueres encongiguessen encongiguesses encongiguessin encongiguessis encongigueu encongigueva encongigueven encongigueves encongigué encongiguérem encongiguéreu encongigués encongiguéssem encongiguésseu encongiguéssim encongiguéssiu encongiguévem encongiguéveu encongim encongint encongir encongira encongiran encongirem encongiren encongires encongireu encongiria encongirien encongiries encongiriva encongiriven encongirives encongirà encongiràs encongiré encongiríem encongiríeu encongirívem encongiríveu encongisc encongisca encongisco encongiscos encongisquem encongisquen encongisques encongisqueu encongissa encongissen encongisses encongissi encongissin encongissis encongist encongit encongits encongiu encongiva encongiven encongives encongix encongixa encongixen encongixes encongixi encongixin encongixis encongixo encongixos encongí encongíem encongíets encongíeu encongírem encongíreu encongís encongíscon encongíssem encongísseu encongíssim encongíssiu encongíssom encongíssou encongívem encongíveu encongíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ciut

encontrar /aŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾaɾ/ /əŋ.konˈtɾa/ /əŋ.kunˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encontr encontra encontrada encontrades encontram encontrant encontrar encontrara encontraran encontrarem encontraren encontrares encontrareu encontraria encontrarien encontraries encontrarà encontraràs encontraré encontraríem encontraríeu encontrassen encontrasses encontrassin encontrassis encontrat encontrats encontrau encontrava encontraven encontraves encontre encontrem encontren encontres encontressen encontresses encontressin encontressis encontreu encontri encontrin encontris encontro encontrà encontràrem encontràreu encontràs encontràssem encontràsseu encontràssim encontràssiu encontràvem encontràveu encontrés encontréssem encontrésseu encontréssim encontréssiu encontrí occ sept val v
bertemu
Topar per casualitat amb una persona que surt al pas o una cosa que es mou.

encontre /aŋˈkɔn.tɾe/ /eŋˈkon.tɾe/ /əŋˈkɔn.tɾə/ n masc
rapat

encordar /aŋ.korˈða/ /eŋ.korˈða/ /eŋ.koɾˈða/ /eŋ.koɾˈðaɾ/ /əŋ.koɾˈða/ /əŋ.kurˈda/ /əŋ.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encord encorda encordada encordades encordam encordant encordar encordara encordaran encordarem encordaren encordares encordareu encordaria encordarien encordaries encordarà encordaràs encordaré encordaríem encordaríeu encordassen encordasses encordassin encordassis encordat encordats encordau encordava encordaven encordaves encorde encordem encorden encordes encordessen encordesses encordessin encordessis encordeu encordi encordin encordis encordo encordà encordàrem encordàreu encordàs encordàssem encordàsseu encordàssim encordàssiu encordàvem encordàveu encordés encordéssem encordésseu encordéssim encordéssiu encordí occ sept val v
hubung
Lligar amb una corda.
tali
(pronominal) Lligar-se amb una corda de seguretat.

encreuament /eŋ.kɾe.waˈmen/ /eŋ.kɾe.waˈment/ /əŋ.kɾə.wəˈmen/ /əŋ.kɾə.wəˈment/ n masc
persilangan
Acció i efecte d’encreuar.
(futbol, handbol, hoquei) Acció dels atacants d'intercanviar-se les posicions per trencar el marcatge dels defensors.

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encuny encunya encunyada encunyades encunyam encunyant encunyar encunyara encunyaran encunyarem encunyaren encunyares encunyareu encunyaria encunyarien encunyaries encunyarà encunyaràs encunyaré encunyaríem encunyaríeu encunyassen encunyasses encunyassin encunyassis encunyat encunyats encunyau encunyava encunyaven encunyaves encunye encunyem encunyen encunyes encunyessen encunyesses encunyessin encunyessis encunyeu encunyi encunyin encunyis encunyo encunyà encunyàrem encunyàreu encunyàs encunyàssem encunyàsseu encunyàssim encunyàssiu encunyàvem encunyàveu encunyés encunyéssem encunyésseu encunyéssim encunyéssiu encunyí occ sept val v
melanda
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ n masc
instruksi

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
belakang
En direcció a la banda del darrere.
dulu
Cap al temps passat, abans.

endarrerir /an.da.reˈɾi/ /en.da.reˈɾi/ /en.da.reˈɾiɾ/ /ən.də.rəˈɾi/ alg ant bal centr eiv endarrereix endarrereixa endarrereixen endarrereixes endarrereixi endarrereixin endarrereixis endarrereixo endarrereixs endarreresc endarreresca endarreresquen endarreresques endarreresqui endarreresquin endarreresquis endarreria endarrerida endarrerides endarrerien endarreries endarreriguem endarreriguera endarrerigueren endarrerigueres endarreriguessen endarreriguesses endarreriguessin endarreriguessis endarrerigueu endarrerigueva endarrerigueven endarrerigueves endarrerigué endarreriguérem endarreriguéreu endarrerigués endarreriguéssem endarreriguésseu endarreriguéssim endarreriguéssiu endarreriguévem endarreriguéveu endarrerim endarrerint endarrerir endarrerira endarreriran endarrerirem endarreriren endarrerires endarrerireu endarreriria endarreririen endarreriries endarreririva endarreririven endarreririves endarrerirà endarreriràs endarreriré endarreriríem endarreriríeu endarrerirívem endarreriríveu endarrerisc endarrerisca endarrerisco endarreriscos endarrerisquem endarrerisquen endarrerisques endarrerisqueu endarrerissa endarrerissen endarrerisses endarrerissi endarrerissin endarrerissis endarrerist endarrerit endarrerits endarreriu endarreriva endarreriven endarrerives endarrerix endarrerixa endarrerixen endarrerixes endarrerixi endarrerixin endarrerixis endarrerixo endarrerixos endarrerí endarreríem endarreríets endarreríeu endarrerírem endarreríreu endarrerís endarreríscon endarreríssem endarrerísseu endarreríssim endarreríssiu endarreríssom endarreríssou endarrerívem endarreríveu endarreríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
keterlambatan
Deixar per més tard.
menjauhkan
(pilota basca) Llançar la pilota amb força contra el frontis per fer-la arribar als quadres posteriors.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
maju
En direcció a la banda del davant.

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enderroc enderroca enderrocada enderrocades enderrocam enderrocant enderrocar enderrocara enderrocaran enderrocarem enderrocaren enderrocares enderrocareu enderrocaria enderrocarien enderrocaries enderrocarà enderrocaràs enderrocaré enderrocaríem enderrocaríeu enderrocassen enderrocasses enderrocassin enderrocassis enderrocat enderrocats enderrocau enderrocava enderrocaven enderrocaves enderroco enderrocà enderrocàrem enderrocàreu enderrocàs enderrocàssem enderrocàsseu enderrocàssim enderrocàssiu enderrocàvem enderrocàveu enderroque enderroquem enderroquen enderroques enderroquessen enderroquesses enderroquessin enderroquessis enderroqueu enderroqui enderroquin enderroquis enderroqués enderroquéssem enderroquésseu enderroquéssim enderroquéssiu enderroquí occ sept val v
hancur lebur
Destruir totalment o parcialment una edificació.
menjatuhkan
Per extensió fer caure un govern.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
tebakan

endins /enˈdins/ /ənˈdins/ adv
dalam

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
endokarditis

endoesquelet /en.do.es.keˈɫet/ /ən.dos.kəˈɫət/ /ən.dus.kəˈɫɛt/ n masc
endoskeleton

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
steker
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.
menunjuk
Dispositiu a les parets d'un edifici per a connectar-hi aparells elèctrics.

endreç /enˈdɾes/ /ənˈdɾes/ /ənˈdɾəs/ /ənˈdɾɛs/ n masc
aransemen

endreçar /an.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) endrece endrecem endrecen endreces endrecessen endrecesses endrecessin endrecessis endreceu endreci endrecin endrecis endrecés endrecéssem endrecésseu endrecéssim endrecéssiu endrecí endreç endreça endreçada endreçades endreçam endreçant endreçar endreçara endreçaran endreçarem endreçaren endreçares endreçareu endreçaria endreçarien endreçaries endreçarà endreçaràs endreçaré endreçaríem endreçaríeu endreçassen endreçasses endreçassin endreçassis endreçat endreçats endreçau endreçava endreçaven endreçaves endreço endreçà endreçàrem endreçàreu endreçàs endreçàssem endreçàsseu endreçàssim endreçàssiu endreçàvem endreçàveu occ sept val v
benah

enemic /e.neˈmik/ n masc
musuh

enemic final n masc
bos

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energi tenaga

energia renovable n fem
energi terbarukan

enfangar /aɱ.faŋˈɡa/ /aɱ.faŋˈɡaɾ/ /eɱ.faŋˈɡa/ /eɱ.faŋˈɡaɾ/ /əɱ.fəŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfang enfanga enfangada enfangades enfangam enfangant enfangar enfangara enfangaran enfangarem enfangaren enfangares enfangareu enfangaria enfangarien enfangaries enfangarà enfangaràs enfangaré enfangaríem enfangaríeu enfangassen enfangasses enfangassin enfangassis enfangat enfangats enfangau enfangava enfangaven enfangaves enfango enfangue enfanguem enfanguen enfangues enfanguessen enfanguesses enfanguessin enfanguessis enfangueu enfangui enfanguin enfanguis enfangués enfanguéssem enfanguésseu enfanguéssim enfanguéssiu enfanguí enfangà enfangàrem enfangàreu enfangàs enfangàssem enfangàsseu enfangàssim enfangàssiu enfangàvem enfangàveu occ sept val v
berlumpur
Omplir de fang.
basuh
(figurat, pronominal) Ficar-se en una situació difícil de sortir-se’n.

enfastidir /eɱ.fas.tiˈði/ /eɱ.fas.tiˈðiɾ/ /əɱ.fəs.tiˈði/ enfastideix enfastideixen enfastideixes enfastideixi enfastideixin enfastideixis enfastideixo enfastidia enfastidida enfastidides enfastidien enfastidies enfastidim enfastidint enfastidir enfastidiran enfastidirem enfastidiren enfastidires enfastidireu enfastidiria enfastidirien enfastidiries enfastidirà enfastidiràs enfastidiré enfastidiríem enfastidiríeu enfastidissen enfastidisses enfastidissin enfastidissis enfastidit enfastidits enfastidiu enfastidí enfastidíem enfastidíeu enfastidírem enfastidíreu enfastidís enfastidíssem enfastidísseu enfastidíssim enfastidíssiu sept v
membosankan

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ alg ant bal cent eiv enfil enfila enfilada enfilades enfilaia enfilaien enfilaies enfilam enfilant enfilar enfilara enfilaran enfilarem enfilaren enfilares enfilareu enfilaria enfilarien enfilaries enfilariva enfilariven enfilarives enfilarà enfilaràs enfilaré enfilaríem enfilaríeu enfilarívem enfilaríveu enfilassen enfilasses enfilassin enfilassis enfilat enfilats enfilau enfilava enfilaven enfilaves enfilavi enfilavo enfile enfileguem enfileguessa enfileguessen enfileguesses enfilegueu enfilegués enfileguéssom enfileguéssou enfilem enfilen enfiles enfilessa enfilessen enfilesses enfilessi enfilessin enfilessis enfileu enfili enfilin enfilis enfilo enfilos enfils enfilà enfilàiem enfilàieu enfilàrem enfilàreu enfilàs enfilàssem enfilàsseu enfilàssim enfilàssiu enfilàvem enfilàvets enfilàveu enfilàvom enfilés enfiléssem enfilésseu enfiléssim enfiléssiu enfilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
benang
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
ambil
Emprendre un camí, iniciar una marxa.

enflorar /aɱ.floˈɾa/ /eɱ.fɫoˈɾa/ /eɱ.fɫoˈɾaɾ/ /əɱ.fɫoˈɾa/ /əɱ.fɫuˈɾa/ alg ant bal cent eiv enflor enflora enflorada enflorades enfloraia enfloraien enfloraies enfloram enflorant enflorar enflorara enfloraran enflorarem enfloraren enflorares enflorareu enfloraria enflorarien enfloraries enflorariva enflorariven enflorarives enflorarà enfloraràs enfloraré enfloraríem enfloraríeu enflorarívem enfloraríveu enflorassen enflorasses enflorassin enflorassis enflorat enflorats enflorau enflorava enfloraven enfloraves enfloravi enfloravo enflore enfloreguem enfloreguessa enfloreguessen enfloreguesses enfloregueu enfloregués enfloreguéssom enfloreguéssou enflorem enfloren enflores enfloressa enfloressen enfloresses enfloressi enfloressin enfloressis enfloreu enflori enflorin enfloris enfloro enfloros enflors enflorà enfloràiem enfloràieu enfloràrem enfloràreu enfloràs enfloràssem enfloràsseu enfloràssim enfloràssiu enfloràvem enfloràvets enfloràveu enfloràvom enflorés enfloréssem enflorésseu enfloréssim enfloréssiu enflorí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berkembang

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enfoc enfoca enfocada enfocades enfocam enfocant enfocar enfocara enfocaran enfocarem enfocaren enfocares enfocareu enfocaria enfocarien enfocaries enfocarà enfocaràs enfocaré enfocaríem enfocaríeu enfocassen enfocasses enfocassin enfocassis enfocat enfocats enfocau enfocava enfocaven enfocaves enfoco enfocà enfocàrem enfocàreu enfocàs enfocàssem enfocàsseu enfocàssim enfocàssiu enfocàvem enfocàveu enfoque enfoquem enfoquen enfoques enfoquessen enfoquesses enfoquessin enfoquessis enfoqueu enfoqui enfoquin enfoquis enfoqués enfoquéssem enfoquésseu enfoquéssim enfoquéssiu enfoquí occ sept val v
fokus
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfons enfonsa enfonsada enfonsades enfonsam enfonsant enfonsar enfonsara enfonsaran enfonsarem enfonsaren enfonsares enfonsareu enfonsaria enfonsarien enfonsaries enfonsarà enfonsaràs enfonsaré enfonsaríem enfonsaríeu enfonsassen enfonsasses enfonsassin enfonsassis enfonsat enfonsats enfonsau enfonsava enfonsaven enfonsaves enfonse enfonsem enfonsen enfonses enfonsessen enfonsesses enfonsessin enfonsessis enfonseu enfonsi enfonsin enfonsis enfonso enfonsà enfonsàrem enfonsàreu enfonsàs enfonsàssem enfonsàsseu enfonsàssim enfonsàssiu enfonsàvem enfonsàveu enfonsés enfonséssem enfonsésseu enfonséssim enfonséssiu enfonsí occ sept val v
menenggelamkan
Posar, fer anar, al fons.

enfora /eɱˈfɔ.ɾa/ /eɱˈfɔ.ɾɔ/ /əɱˈfɔ.ɾə/ adv
keluar

engabiar /aŋ.ɡa.βiˈa/ /aŋ.ɡa.βiˈaɾ/ /eŋ.ɡa.biˈaɾ/ /eŋ.ɡa.βiˈa/ /əŋ.ɡə.βiˈa/ alg bal eiv engabia engabiada engabiades engabiam engabiant engabiar engabiara engabiaran engabiarem engabiaren engabiares engabiareu engabiaria engabiarien engabiaries engabiarà engabiaràs engabiaré engabiaríem engabiaríeu engabiassen engabiasses engabiassin engabiassis engabiat engabiats engabiau engabiava engabiaven engabiaves engabie engabiem engabien engabies engabiessen engabiesses engabiessin engabiessis engabieu engabii engabio engabià engabiàrem engabiàreu engabiàs engabiàssem engabiàsseu engabiàssim engabiàssiu engabiàvem engabiàveu engabiés engabiéssem engabiésseu engabiéssim engabiéssiu engabií engabiï engabiïn engabiïs nota 1 occ sept v.cent val v
kandang

engalba /eŋˈɡaɫ.ba/ /əŋˈɡaɫ.βə/ n fem
slip

engalipar /aŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpaɾ/ /əŋ.ɡə.ɫiˈpa/ engalipa engalipada engalipades engalipant engalipar engaliparan engaliparem engaliparen engalipares engalipareu engaliparia engaliparien engaliparies engaliparà engaliparàs engaliparé engaliparíem engaliparíeu engalipat engalipats engalipava engalipaven engalipaves engalipe engalipem engalipen engalipes engalipessen engalipesses engalipessin engalipessis engalipeu engalipi engalipin engalipis engalipo engalipà engalipàrem engalipàreu engalipàvem engalipàveu engalipés engalipéssem engalipésseu engalipéssim engalipéssiu engalipí occ sept v
bego

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ alg ant bal cent eiv enganx enganxa enganxada enganxades enganxaia enganxaien enganxaies enganxam enganxant enganxar enganxara enganxaran enganxarem enganxaren enganxares enganxareu enganxaria enganxarien enganxaries enganxariva enganxariven enganxarives enganxarà enganxaràs enganxaré enganxaríem enganxaríeu enganxarívem enganxaríveu enganxassen enganxasses enganxassin enganxassis enganxat enganxats enganxau enganxava enganxaven enganxaves enganxavi enganxavo enganxe enganxeguem enganxeguessa enganxeguessen enganxeguesses enganxegueu enganxegués enganxeguéssom enganxeguéssou enganxem enganxen enganxes enganxessa enganxessen enganxesses enganxessi enganxessin enganxessis enganxeu enganxi enganxin enganxis enganxo enganxos enganxs enganxà enganxàiem enganxàieu enganxàrem enganxàreu enganxàs enganxàssem enganxàsseu enganxàssim enganxàssiu enganxàvem enganxàvets enganxàveu enganxàvom enganxés enganxéssem enganxésseu enganxéssim enganxéssiu enganxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sergap
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.
(pronominal) Agafar-se, topar una cosa amb una altra que la deté o l'embulla.
tempel
Agafar, apegar.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
hoaks

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engany enganya enganyada enganyades enganyam enganyant enganyar enganyara enganyaran enganyarem enganyaren enganyares enganyareu enganyaria enganyarien enganyaries enganyarà enganyaràs enganyaré enganyaríem enganyaríeu enganyassen enganyasses enganyassin enganyassis enganyat enganyats enganyau enganyava enganyaven enganyaves enganye enganyem enganyen enganyes enganyessen enganyesses enganyessin enganyessis enganyeu enganyi enganyin enganyis enganyo enganyà enganyàrem enganyàreu enganyàs enganyàssem enganyàsseu enganyàssim enganyàssiu enganyàvem enganyàveu enganyés enganyéssem enganyésseu enganyéssim enganyéssiu enganyí occ sept val v
berselingkuh

engegar /aɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣaɾ/ /əɲ.ʒəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engeg engega engegada engegades engegam engegant engegar engegara engegaran engegarem engegaren engegares engegareu engegaria engegarien engegaries engegarà engegaràs engegaré engegaríem engegaríeu engegassen engegasses engegassin engegassis engegat engegats engegau engegava engegaven engegaves engego engegue engeguem engeguen engegues engeguessen engeguesses engeguessin engeguessis engegueu engegui engeguin engeguis engegués engeguéssem engeguésseu engeguéssim engeguéssiu engeguí engegà engegàrem engegàreu engegàs engegàssem engegàsseu engegàssim engegàssiu engegàvem engegàveu occ sept val v
menjalankan
Posar en marxa, iniciar el funcionament.
menolak
Desfer-se de la presència d'algú, sense consideracions, insultant.

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ alg ant bal cent eiv engendr engendra engendrada engendrades engendraia engendraien engendraies engendram engendrant engendrar engendrara engendraran engendrarem engendraren engendrares engendrareu engendraria engendrarien engendraries engendrariva engendrariven engendrarives engendrarà engendraràs engendraré engendraríem engendraríeu engendrarívem engendraríveu engendrassen engendrasses engendrassin engendrassis engendrat engendrats engendrau engendrava engendraven engendraves engendravi engendravo engendre engendreguem engendreguessa engendreguessen engendreguesses engendregueu engendregués engendreguéssom engendreguéssou engendrem engendren engendres engendressa engendressen engendresses engendressi engendressin engendressis engendreu engendri engendrin engendris engendro engendros engendrs engendrà engendràiem engendràieu engendràrem engendràreu engendràs engendràssem engendràsseu engendràssim engendràssiu engendràvem engendràvets engendràveu engendràvom engendrés engendréssem engendrésseu engendréssim engendréssiu engendrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
akibat

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
insinyur

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
rekayasa

engolir /aŋ.ɡoˈɫi/ /aŋ.ɡuˈɫiɾ/ /eŋ.ɡoˈɫi/ /eŋ.ɡoˈɫiɾ/ /eŋ.ɡuˈɫi/ /əŋ.ɡoˈɫi/ /əŋ.ɡuˈɫi/ alg bal eiv engoleix engoleixen engoleixes engoleixi engoleixin engoleixis engoleixo engoleixs engolesc engolesca engolesquen engolesques engolesqui engolesquin engolesquis engolia engolida engolides engolien engolies engoliguem engoligueu engolim engolint engolir engolira engoliran engolirem engoliren engolires engolireu engoliria engolirien engoliries engolirà engoliràs engoliré engoliríem engoliríeu engolisc engolisca engolisquen engolisques engolissen engolisses engolissin engolissis engolit engolits engoliu engolix engolixen engolixes engolixo engolí engolíem engolíeu engolírem engolíreu engolís engolíssem engolísseu engolíssim engolíssiu engul engula engulen engules enguls mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menelan
Passar alguna cosa per la gola.
Menjar atropelladament i sense mastegar.

enhorabona /eˌnɔ.ɾaˈbɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.nɔ/ /əˌnɔ.ɾəˈβɔ.nə/ Interjection
selamat
Felicitació per un bon succés.

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
lepas landas

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
mulia
Cap amunt respecte a terra.

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllace enllacem enllacen enllaces enllacessen enllacesses enllacessin enllacessis enllaceu enllaci enllacin enllacis enllacés enllacéssem enllacésseu enllacéssim enllacéssiu enllací enllaç enllaça enllaçada enllaçades enllaçam enllaçant enllaçar enllaçara enllaçaran enllaçarem enllaçaren enllaçares enllaçareu enllaçaria enllaçarien enllaçaries enllaçarà enllaçaràs enllaçaré enllaçaríem enllaçaríeu enllaçassen enllaçasses enllaçassin enllaçassis enllaçat enllaçats enllaçau enllaçava enllaçaven enllaçaves enllaço enllaçà enllaçàrem enllaçàreu enllaçàs enllaçàssem enllaçàsseu enllaçàssim enllaçàssiu enllaçàvem enllaçàveu occ sept val v
menghubungkan
Vincular amb una relació.
(informàtica) Connectar un document amb un altre.
hubung
Agafar amb un llaç, especialment un animal indòmit.

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ alg ant bal cent eiv enlluern enlluerna enlluernada enlluernades enlluernaia enlluernaien enlluernaies enlluernam enlluernant enlluernar enlluernara enlluernaran enlluernarem enlluernaren enlluernares enlluernareu enlluernaria enlluernarien enlluernaries enlluernariva enlluernariven enlluernarives enlluernarà enlluernaràs enlluernaré enlluernaríem enlluernaríeu enlluernarívem enlluernaríveu enlluernassen enlluernasses enlluernassin enlluernassis enlluernat enlluernats enlluernau enlluernava enlluernaven enlluernaves enlluernavi enlluernavo enlluerne enlluerneguem enlluerneguessa enlluerneguessen enlluerneguesses enlluernegueu enlluernegués enlluerneguéssom enlluerneguéssou enlluernem enlluernen enlluernes enlluernessa enlluernessen enlluernesses enlluernessi enlluernessin enlluernessis enlluerneu enlluerni enlluernin enlluernis enlluerno enlluernos enlluerns enlluernà enlluernàiem enlluernàieu enlluernàrem enlluernàreu enlluernàs enlluernàssem enlluernàsseu enlluernàssim enlluernàssiu enlluernàvem enlluernàvets enlluernàveu enlluernàvom enlluernés enlluernéssem enlluernésseu enlluernéssim enlluernéssiu enlluerní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menyilaukan

enllà /eɲˈʎa/ /əɲˈʎa/ adv
di sana
D'ací allà, cap allà.

ennegrir /an.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾiɾ/ /ən.nəˈɣɾi/ alg ant bal centr eiv ennegreix ennegreixa ennegreixen ennegreixes ennegreixi ennegreixin ennegreixis ennegreixo ennegreixs ennegresc ennegresca ennegresquen ennegresques ennegresqui ennegresquin ennegresquis ennegria ennegrida ennegrides ennegrien ennegries ennegriguem ennegriguera ennegrigueren ennegrigueres ennegriguessen ennegriguesses ennegriguessin ennegriguessis ennegrigueu ennegrigueva ennegrigueven ennegrigueves ennegrigué ennegriguérem ennegriguéreu ennegrigués ennegriguéssem ennegriguésseu ennegriguéssim ennegriguéssiu ennegriguévem ennegriguéveu ennegrim ennegrint ennegrir ennegrira ennegriran ennegrirem ennegriren ennegrires ennegrireu ennegriria ennegririen ennegriries ennegririva ennegririven ennegririves ennegrirà ennegriràs ennegriré ennegriríem ennegriríeu ennegrirívem ennegriríveu ennegrisc ennegrisca ennegrisco ennegriscos ennegrisquem ennegrisquen ennegrisques ennegrisqueu ennegrissa ennegrissen ennegrisses ennegrissi ennegrissin ennegrissis ennegrist ennegrit ennegrits ennegriu ennegriva ennegriven ennegrives ennegrix ennegrixa ennegrixen ennegrixes ennegrixi ennegrixin ennegrixis ennegrixo ennegrixos ennegrí ennegríem ennegríets ennegríeu ennegrírem ennegríreu ennegrís ennegríscon ennegríssem ennegrísseu ennegríssim ennegríssiu ennegríssom ennegríssou ennegrívem ennegríveu ennegríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gelap

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
besar

enquadernar /eŋ.kwa.ðerˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈnaɾ/ /əŋ.kwə.ðərˈna/ alg ant bal cent eiv enquadern enquaderna enquadernada enquadernades enquadernaia enquadernaien enquadernaies enquadernam enquadernant enquadernar enquadernara enquadernaran enquadernarem enquadernaren enquadernares enquadernareu enquadernaria enquadernarien enquadernaries enquadernariva enquadernariven enquadernarives enquadernarà enquadernaràs enquadernaré enquadernaríem enquadernaríeu enquadernarívem enquadernaríveu enquadernassen enquadernasses enquadernassin enquadernassis enquadernat enquadernats enquadernau enquadernava enquadernaven enquadernaves enquadernavi enquadernavo enquaderne enquaderneguem enquaderneguessa enquaderneguessen enquaderneguesses enquadernegueu enquadernegués enquaderneguéssom enquaderneguéssou enquadernem enquadernen enquadernes enquadernessa enquadernessen enquadernesses enquadernessi enquadernessin enquadernessis enquaderneu enquaderni enquadernin enquadernis enquaderno enquadernos enquaderns enquadernà enquadernàiem enquadernàieu enquadernàrem enquadernàreu enquadernàs enquadernàssem enquadernàsseu enquadernàssim enquadernàssiu enquadernàvem enquadernàvets enquadernàveu enquadernàvom enquadernés enquadernéssem enquadernésseu enquadernéssim enquadernéssiu enquaderní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hubung

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
survei

enraonar /an.ra.oˈna/ /en.ra.oˈna/ /en.ra.oˈnaɾ/ /ən.rə.oˈna/ /ən.rə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enraon enraona enraonada enraonades enraonam enraonant enraonar enraonara enraonaran enraonarem enraonaren enraonares enraonareu enraonaria enraonarien enraonaries enraonarà enraonaràs enraonaré enraonaríem enraonaríeu enraonassen enraonasses enraonassin enraonassis enraonat enraonats enraonau enraonava enraonaven enraonaves enraone enraonem enraonen enraones enraonessen enraonesses enraonessin enraonessis enraoneu enraoni enraonin enraonis enraono enraonà enraonàrem enraonàreu enraonàs enraonàssem enraonàsseu enraonàssim enraonàssiu enraonàvem enraonàveu enraonés enraonéssem enraonésseu enraonéssim enraonéssiu enraoní occ sept val v
alas
(transitiu) Discutir en una conversa per examinar les raons.

enregistrar /en.re.d͡ʒisˈtɾa/ /en.re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /en.re.ʒisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enregistr enregistra enregistrada enregistrades enregistram enregistrant enregistrar enregistrara enregistraran enregistrarem enregistraren enregistrares enregistrareu enregistraria enregistrarien enregistraries enregistrarà enregistraràs enregistraré enregistraríem enregistraríeu enregistrassen enregistrasses enregistrassin enregistrassis enregistrat enregistrats enregistrau enregistrava enregistraven enregistraves enregistre enregistrem enregistren enregistres enregistressen enregistresses enregistressin enregistressis enregistreu enregistri enregistrin enregistris enregistro enregistrà enregistràrem enregistràreu enregistràs enregistràssem enregistràsseu enregistràssim enregistràssiu enregistràvem enregistràveu enregistrés enregistréssem enregistrésseu enregistréssim enregistréssiu enregistrí occ sept val v
rekor
Obtenir i emmagatzemar informació de dades o audiovisual amb un aparell.

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
belakang

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
kastil
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

enrogallament /en.ro.ɣa.ʎaˈmen/ /en.ro.ɣa.ʎaˈment/ /ən.ro.ɣə.ʎəˈment/ /ən.ru.ɣə.ʎəˈmen/ n masc
keparauan

enrosar /en.roˈza/ /en.roˈzaɾ/ /ən.roˈza/ /ən.ruˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enrosa enrosada enrosades enrosam enrosant enrosar enrosara enrosaran enrosarem enrosaren enrosares enrosareu enrosaria enrosarien enrosaries enrosarà enrosaràs enrosaré enrosaríem enrosaríeu enrosassen enrosasses enrosassin enrosassis enrosat enrosats enrosau enrosava enrosaven enrosaves enrose enrosem enrosen enroses enrosessen enrosesses enrosessin enrosessis enroseu enrosi enrosin enrosis enroso enrosà enrosàrem enrosàreu enrosàs enrosàssem enrosàsseu enrosàssim enrosàssiu enrosàvem enrosàveu enrosés enroséssem enrosésseu enroséssim enroséssiu enrosí enròs occ sept val v
embun

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
entitas
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ pronoun
kami
Substitució en verbs reflexius de la primera persona del plural (nosaltres). Emprat anteposat al verb, si va darrere del verb adopta la forma nos.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ alg ant bal cent eiv ensabon ensabona ensabonada ensabonades ensabonaia ensabonaien ensabonaies ensabonam ensabonant ensabonar ensabonara ensabonaran ensabonarem ensabonaren ensabonares ensabonareu ensabonaria ensabonarien ensabonaries ensabonariva ensabonariven ensabonarives ensabonarà ensabonaràs ensabonaré ensabonaríem ensabonaríeu ensabonarívem ensabonaríveu ensabonassen ensabonasses ensabonassin ensabonassis ensabonat ensabonats ensabonau ensabonava ensabonaven ensabonaves ensabonavi ensabonavo ensabone ensaboneguem ensaboneguessa ensaboneguessen ensaboneguesses ensabonegueu ensabonegués ensaboneguéssom ensaboneguéssou ensabonem ensabonen ensabones ensabonessa ensabonessen ensabonesses ensabonessi ensabonessin ensabonessis ensaboneu ensaboni ensabonin ensabonis ensabono ensabonos ensabons ensabonà ensabonàiem ensabonàieu ensabonàrem ensabonàreu ensabonàs ensabonàssem ensabonàsseu ensabonàssim ensabonàssiu ensabonàvem ensabonàvets ensabonàveu ensabonàvom ensabonés ensabonéssem ensabonésseu ensabonéssim ensabonéssiu ensaboní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berbuih

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ alg ant bal cent eiv ensarron ensarrona ensarronada ensarronades ensarronaia ensarronaien ensarronaies ensarronam ensarronant ensarronar ensarronara ensarronaran ensarronarem ensarronaren ensarronares ensarronareu ensarronaria ensarronarien ensarronaries ensarronariva ensarronariven ensarronarives ensarronarà ensarronaràs ensarronaré ensarronaríem ensarronaríeu ensarronarívem ensarronaríveu ensarronassen ensarronasses ensarronassin ensarronassis ensarronat ensarronats ensarronau ensarronava ensarronaven ensarronaves ensarronavi ensarronavo ensarrone ensarroneguem ensarroneguessa ensarroneguessen ensarroneguesses ensarronegueu ensarronegués ensarroneguéssom ensarroneguéssou ensarronem ensarronen ensarrones ensarronessa ensarronessen ensarronesses ensarronessi ensarronessin ensarronessis ensarroneu ensarroni ensarronin ensarronis ensarrono ensarronos ensarrons ensarronà ensarronàiem ensarronàieu ensarronàrem ensarronàreu ensarronàs ensarronàssem ensarronàsseu ensarronàssim ensarronàssiu ensarronàvem ensarronàvets ensarronàveu ensarronàvom ensarronés ensarronéssem ensarronésseu ensarronéssim ensarronéssiu ensarroní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kiat
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensenya /enˈse.ɲa/ /ənˈsə.ɲə/ /ənˈsɛ.ɲə/ n fem
spanduk

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
ajaran

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enseny ensenya ensenyada ensenyades ensenyam ensenyant ensenyar ensenyara ensenyaran ensenyarem ensenyaren ensenyares ensenyareu ensenyaria ensenyarien ensenyaries ensenyarà ensenyaràs ensenyaré ensenyaríem ensenyaríeu ensenyassen ensenyasses ensenyassin ensenyassis ensenyat ensenyats ensenyau ensenyava ensenyaven ensenyaves ensenye ensenyem ensenyen ensenyes ensenyessen ensenyesses ensenyessin ensenyessis ensenyeu ensenyi ensenyin ensenyis ensenyo ensenyà ensenyàrem ensenyàreu ensenyàs ensenyàssem ensenyàsseu ensenyàssim ensenyàssiu ensenyàvem ensenyàveu ensenyés ensenyéssem ensenyésseu ensenyéssim ensenyéssiu ensenyí occ sept val v
ajar
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.
tunjuk
Instruir, ensinistrar.

ensibornar /en.si.βorˈna/ /en.si.βoɾˈnaɾ/ /ən.si.βurˈna/ alg ant bal cent eiv ensiborn ensiborna ensibornada ensibornades ensibornaia ensibornaien ensibornaies ensibornam ensibornant ensibornar ensibornara ensibornaran ensibornarem ensibornaren ensibornares ensibornareu ensibornaria ensibornarien ensibornaries ensibornariva ensibornariven ensibornarives ensibornarà ensibornaràs ensibornaré ensibornaríem ensibornaríeu ensibornarívem ensibornaríveu ensibornassen ensibornasses ensibornassin ensibornassis ensibornat ensibornats ensibornau ensibornava ensibornaven ensibornaves ensibornavi ensibornavo ensiborne ensiborneguem ensiborneguessa ensiborneguessen ensiborneguesses ensibornegueu ensibornegués ensiborneguéssom ensiborneguéssou ensibornem ensibornen ensibornes ensibornessa ensibornessen ensibornesses ensibornessi ensibornessin ensibornessis ensiborneu ensiborni ensibornin ensibornis ensiborno ensibornos ensiborns ensibornà ensibornàiem ensibornàieu ensibornàrem ensibornàreu ensibornàs ensibornàssem ensibornàsseu ensibornàssim ensibornàssiu ensibornàvem ensibornàvets ensibornàveu ensibornàvom ensibornés ensibornéssem ensibornésseu ensibornéssim ensibornéssiu ensiborní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
melinting

ensinistrament /en.si.nis.tɾaˈmen/ /en.si.nis.tɾaˈment/ /ən.si.nis.tɾəˈmen/ /ən.si.nis.tɾəˈment/ n masc
latihan

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensopeg ensopega ensopegada ensopegades ensopegam ensopegant ensopegar ensopegara ensopegaran ensopegarem ensopegaren ensopegares ensopegareu ensopegaria ensopegarien ensopegaries ensopegarà ensopegaràs ensopegaré ensopegaríem ensopegaríeu ensopegassen ensopegasses ensopegassin ensopegassis ensopegat ensopegats ensopegau ensopegava ensopegaven ensopegaves ensopego ensopegue ensopeguem ensopeguen ensopegues ensopeguessen ensopeguesses ensopeguessin ensopeguessis ensopegueu ensopegui ensopeguin ensopeguis ensopegués ensopeguéssem ensopeguésseu ensopeguéssim ensopeguéssiu ensopeguí ensopegà ensopegàrem ensopegàreu ensopegàs ensopegàssem ensopegàsseu ensopegàssim ensopegàssiu ensopegàvem ensopegàveu occ sept val v
tersandung

ensostrar /an.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾaɾ/ /ən.sosˈtɾa/ /ən.susˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensostr ensostra ensostrada ensostrades ensostram ensostrant ensostrar ensostraran ensostrarem ensostraren ensostrares ensostrareu ensostraria ensostrarien ensostraries ensostrarà ensostraràs ensostraré ensostraríem ensostraríeu ensostrassen ensostrasses ensostrassin ensostrassis ensostrat ensostrats ensostrau ensostrava ensostraven ensostraves ensostre ensostrem ensostren ensostres ensostressen ensostresses ensostressin ensostressis ensostreu ensostri ensostrin ensostris ensostro ensostrà ensostràrem ensostràreu ensostràs ensostràssem ensostràsseu ensostràssim ensostràssiu ensostràvem ensostràveu ensostrés ensostréssem ensostrésseu ensostréssim ensostréssiu ensostrí occ sept v
meliput
Construir el sostre d'un edifici.

ensulsiar /en.suɫ.siˈa/ /en.suɫ.siˈaɾ/ /ən.suɫ.siˈa/ alg bal eiv ensulsia ensulsiada ensulsiades ensulsiam ensulsiant ensulsiar ensulsiara ensulsiaran ensulsiarem ensulsiaren ensulsiares ensulsiareu ensulsiaria ensulsiarien ensulsiaries ensulsiarà ensulsiaràs ensulsiaré ensulsiaríem ensulsiaríeu ensulsiassen ensulsiasses ensulsiassin ensulsiassis ensulsiat ensulsiats ensulsiau ensulsiava ensulsiaven ensulsiaves ensulsie ensulsiem ensulsien ensulsies ensulsiessen ensulsiesses ensulsiessin ensulsiessis ensulsieu ensulsii ensulsio ensulsià ensulsiàrem ensulsiàreu ensulsiàs ensulsiàssem ensulsiàsseu ensulsiàssim ensulsiàssiu ensulsiàvem ensulsiàveu ensulsiés ensulsiéssem ensulsiésseu ensulsiéssim ensulsiéssiu ensulsií ensulsiï ensulsiïn ensulsiïs nota 1 occ sept v.cent val v
kudeta

ensulsir /en.suɫˈsi/ /en.suɫˈsiɾ/ /ən.suɫˈsi/ alg ant bal centr eiv ensulseix ensulseixa ensulseixen ensulseixes ensulseixi ensulseixin ensulseixis ensulseixo ensulseixs ensulsesc ensulsesca ensulsesquen ensulsesques ensulsesqui ensulsesquin ensulsesquis ensulsia ensulsida ensulsides ensulsien ensulsies ensulsiguem ensulsiguera ensulsigueren ensulsigueres ensulsiguessen ensulsiguesses ensulsiguessin ensulsiguessis ensulsigueu ensulsigueva ensulsigueven ensulsigueves ensulsigué ensulsiguérem ensulsiguéreu ensulsigués ensulsiguéssem ensulsiguésseu ensulsiguéssim ensulsiguéssiu ensulsiguévem ensulsiguéveu ensulsim ensulsint ensulsir ensulsira ensulsiran ensulsirem ensulsiren ensulsires ensulsireu ensulsiria ensulsirien ensulsiries ensulsiriva ensulsiriven ensulsirives ensulsirà ensulsiràs ensulsiré ensulsiríem ensulsiríeu ensulsirívem ensulsiríveu ensulsisc ensulsisca ensulsisco ensulsiscos ensulsisquem ensulsisquen ensulsisques ensulsisqueu ensulsissa ensulsissen ensulsisses ensulsissi ensulsissin ensulsissis ensulsist ensulsit ensulsits ensulsiu ensulsiva ensulsiven ensulsives ensulsix ensulsixa ensulsixen ensulsixes ensulsixi ensulsixin ensulsixis ensulsixo ensulsixos ensulsí ensulsíem ensulsíets ensulsíeu ensulsírem ensulsíreu ensulsís ensulsíscon ensulsíssem ensulsísseu ensulsíssim ensulsíssiu ensulsíssom ensulsíssou ensulsívem ensulsíveu ensulsíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kudeta

ensumar /an.suˈma/ /en.suˈma/ /en.suˈmaɾ/ /ən.suˈma/ alg ant bal cent eiv ensum ensuma ensumada ensumades ensumaia ensumaien ensumaies ensumam ensumant ensumar ensumara ensumaran ensumarem ensumaren ensumares ensumareu ensumaria ensumarien ensumaries ensumariva ensumariven ensumarives ensumarà ensumaràs ensumaré ensumaríem ensumaríeu ensumarívem ensumaríveu ensumassen ensumasses ensumassin ensumassis ensumat ensumats ensumau ensumava ensumaven ensumaves ensumavi ensumavo ensume ensumeguem ensumeguessa ensumeguessen ensumeguesses ensumegueu ensumegués ensumeguéssom ensumeguéssou ensumem ensumen ensumes ensumessa ensumessen ensumesses ensumessi ensumessin ensumessis ensumeu ensumi ensumin ensumis ensumo ensumos ensums ensumà ensumàiem ensumàieu ensumàrem ensumàreu ensumàs ensumàssem ensumàsseu ensumàssim ensumàssiu ensumàvem ensumàvets ensumàveu ensumàvom ensumés ensuméssem ensumésseu ensuméssim ensuméssiu ensumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cium
Utilitzar l'olfacte.

entaforar /en.ta.foˈɾa/ /en.ta.foˈɾaɾ/ /ən.tə.foˈɾa/ /ən.tə.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entafor entafora entaforada entaforades entaforam entaforant entaforar entaforara entaforaran entaforarem entaforaren entaforares entaforareu entaforaria entaforarien entaforaries entaforarà entaforaràs entaforaré entaforaríem entaforaríeu entaforassen entaforasses entaforassin entaforassis entaforat entaforats entaforau entaforava entaforaven entaforaves entafore entaforem entaforen entafores entaforessen entaforesses entaforessin entaforessis entaforeu entafori entaforin entaforis entaforo entaforà entaforàrem entaforàreu entaforàs entaforàssem entaforàsseu entaforàssim entaforàssiu entaforàvem entaforàveu entaforés entaforéssem entaforésseu entaforéssim entaforéssiu entaforí occ sept val v
bersembunyi
Posar quelcom en un forat, normalment per amagar-ho.

entebeir /en.te.beˈiɾ/ /en.te.βeˈi/ /ən.tə.βəˈi/ bal entebeeix entebeeixen entebeeixes entebeeixi entebeeixin entebeeixis entebeeixo entebeesc entebeesqui entebeesquin entebeesquis entebeint entebeir entebeiran entebeirem entebeireu entebeiria entebeirien entebeiries entebeirà entebeiràs entebeiré entebeiríem entebeiríeu entebeí entebeíem entebeíeu entebeírem entebeíreu entebeís entebeíssem entebeísseu entebeíssim entebeíssiu entebeïa entebeïda entebeïdes entebeïen entebeïes entebeïguem entebeïgueu entebeïm entebeïra entebeïren entebeïres entebeïsc entebeïsca entebeïsquen entebeïsques entebeïssen entebeïsses entebeïssin entebeïssis entebeït entebeïts entebeïu entebeïx entebeïxen entebeïxes entebeïxo n-occ occ sept val v
hangat

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
dengar
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entendre's /enˈten.dɾes/ /ənˈten.dɾəs/ v
pertautan
Tenir relacions sentimentals en privat.

enteniment /an.te.niˈmen/ /an.te.niˈment/ /en.te.niˈmen/ /en.te.niˈment/ /ən.tə.niˈmen/ /ən.tə.niˈment/ n masc
pengertian

enter /enˈteɾ/ /ənˈter/ adj masc
komplit

enterbolir /en.ter.βoˈɫi/ /en.teɾ.boˈɫiɾ/ /en.teɾ.βoˈɫi/ /ən.tər.buˈɫi/ /ən.təɾ.boˈɫi/ bal enterboleix enterboleixen enterboleixes enterboleixi enterboleixin enterboleixis enterboleixo enterbolesc enterbolesqui enterbolesquin enterbolesquis enterbolia enterbolida enterbolides enterbolien enterbolies enterboliguem enterboligueu enterbolim enterbolint enterbolir enterbolira enterboliran enterbolirem enterboliren enterbolires enterbolireu enterboliria enterbolirien enterboliries enterbolirà enterboliràs enterboliré enterboliríem enterboliríeu enterbolisc enterbolisca enterbolisquen enterbolisques enterbolissen enterbolisses enterbolissin enterbolissis enterbolit enterbolits enterboliu enterbolix enterbolixen enterbolixes enterbolixo enterbolí enterbolíem enterbolíeu enterbolírem enterbolíreu enterbolís enterbolíssem enterbolísseu enterbolíssim enterbolíssiu n-occ occ sept val v
berlumpur

enterc /anˈtɛrk/ /enˈtɛɾk/ adj masc
kaku
Dit d’un objecte, rígid, inflexible, encarcarat.

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enterr enterra enterrada enterrades enterram enterrant enterrar enterrara enterraran enterrarem enterraren enterrares enterrareu enterraria enterrarien enterraries enterrarà enterraràs enterraré enterraríem enterraríeu enterrassen enterrasses enterrassin enterrassis enterrat enterrats enterrau enterrava enterraven enterraves enterre enterrem enterren enterres enterressen enterresses enterressin enterressis enterreu enterri enterrin enterris enterro enterrà enterràrem enterràreu enterràs enterràssem enterràsseu enterràssim enterràssiu enterràvem enterràveu enterrés enterréssem enterrésseu enterréssim enterréssiu enterrí occ sept val v
menguburkan

entesa /anˈte.za/ /enˈte.za/ /ənˈtə.zə/ /ənˈtɛ.zə/ n fem
pengertian

entollar /an.toˈʎa/ /en.toˈʎa/ /en.toˈʎaɾ/ /ən.toˈʎa/ /ən.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entoll entolla entollada entollades entollam entollant entollar entollara entollaran entollarem entollaren entollares entollareu entollaria entollarien entollaries entollarà entollaràs entollaré entollaríem entollaríeu entollassen entollasses entollassin entollassis entollat entollats entollau entollava entollaven entollaves entolle entollem entollen entolles entollessen entollesses entollessin entollessis entolleu entolli entollin entollis entollo entollà entollàrem entollàreu entollàs entollàssem entollàsseu entollàssim entollàssiu entollàvem entollàveu entollés entolléssem entollésseu entolléssim entolléssiu entollí occ sept val v
paya
Deturar l'aigua formant o omplint tolls.

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
jalan masuk
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ adj
berikut
Que entra.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entr entra entrada entrades entram entrant entrar entrara entraran entrarem entraren entrares entrareu entraria entrarien entraries entrarà entraràs entraré entraríem entraríeu entrassen entrasses entrassin entrassis entrat entrats entrau entrava entraven entraves entre entrem entren entres entressen entresses entressin entressis entreu entri entrin entris entro entrà entràrem entràreu entràs entràssem entràsseu entràssim entràssiu entràvem entràveu entrés entréssem entrésseu entréssim entréssiu entrí occ sept val v
masuk
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
antara

entrebanc /ˌen.tɾeˈbaŋk/ /ˌen.tɾeˈβaŋ/ /ˌən.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈβaŋ/ n masc
halangan

entrellat /en.tɾeˈʎat/ /ən.tɾəˈʎat/ n masc
teka-teki

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
pelatih

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
latihan

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrena entrenada entrenades entrenam entrenant entrenar entrenara entrenaran entrenarem entrenaren entrenares entrenareu entrenaria entrenarien entrenaries entrenarà entrenaràs entrenaré entrenaríem entrenaríeu entrenassen entrenasses entrenassin entrenassis entrenat entrenats entrenau entrenava entrenaven entrenaves entrene entrenem entrenen entrenes entrenessen entrenesses entrenessin entrenessis entreneu entreni entrenin entrenis entreno entrenà entrenàrem entrenàreu entrenàs entrenàssem entrenàsseu entrenàssim entrenàssiu entrenàvem entrenàveu entrenés entrenéssem entrenésseu entrenéssim entrenéssiu entrení entrén occ sept val v
gembleng

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
roti lapis

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
hiburan

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
wawancara

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrevist entrevista entrevistada entrevistades entrevistam entrevistant entrevistar entrevistara entrevistaran entrevistarem entrevistaren entrevistares entrevistareu entrevistaria entrevistarien entrevistaries entrevistarà entrevistaràs entrevistaré entrevistaríem entrevistaríeu entrevistassen entrevistasses entrevistassin entrevistassis entrevistat entrevistats entrevistau entrevistava entrevistaven entrevistaves entreviste entrevistem entrevisten entrevistes entrevistessen entrevistesses entrevistessin entrevistessis entrevisteu entrevisti entrevistin entrevistis entrevisto entrevistà entrevistàrem entrevistàreu entrevistàs entrevistàssem entrevistàsseu entrevistàssim entrevistàssiu entrevistàvem entrevistàveu entrevistés entrevistéssem entrevistésseu entrevistéssim entrevistéssiu entrevistí occ sept val v
temu duga

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
gairah

enuig /aˈnut͡ʃ/ /eˈnut͡ʃ/ n masc
amarah

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enutge enutgem enutgen enutges enutgessen enutgesses enutgessin enutgessis enutgeu enutgi enutgin enutgis enutgés enutgéssem enutgésseu enutgéssim enutgéssiu enutgí enutj enutja enutjada enutjades enutjam enutjant enutjar enutjara enutjaran enutjarem enutjaren enutjares enutjareu enutjaria enutjarien enutjaries enutjarà enutjaràs enutjaré enutjaríem enutjaríeu enutjassen enutjasses enutjassin enutjassis enutjat enutjats enutjau enutjava enutjaven enutjaves enutjo enutjà enutjàrem enutjàreu enutjàs enutjàssem enutjàsseu enutjàssim enutjàssiu enutjàvem enutjàveu occ sept val v
membosankan
Causar enuig, molèstia.

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ bal envaeix envaeixen envaeixes envaeixi envaeixin envaeixis envaeixo envaesc envaesqui envaesquin envaesquis envaint envair envairan envairem envaireu envairia envairien envairies envairà envairàs envairé envairíem envairíeu envaí envaíem envaíeu envaírem envaíreu envaís envaíssem envaísseu envaíssim envaíssiu envaïa envaïda envaïdes envaïen envaïes envaïguem envaïgueu envaïm envaïra envaïren envaïres envaïsc envaïsca envaïsquen envaïsques envaïssen envaïsses envaïssin envaïssis envaït envaïts envaïu envaïx envaïxen envaïxes envaïxo n-occ occ sept val v
menginvasi
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
cemburu
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envege envegem envegen enveges envegessen envegesses envegessin envegessis envegeu envegi envegin envegis envegés envegéssem envegésseu envegéssim envegéssiu envegí enveig enveja envejada envejades envejam envejant envejar envejara envejaran envejarem envejaren envejares envejareu envejaria envejarien envejaries envejarà envejaràs envejaré envejaríem envejaríeu envejassen envejasses envejassin envejassis envejat envejats envejau envejava envejaven envejaves envejo envejà envejàrem envejàreu envejàs envejàssem envejàsseu envejàssim envejàssiu envejàvem envejàveu occ sept val v
cemburu

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
iri

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
penuaan

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ bal envelleix envelleixen envelleixes envelleixi envelleixin envelleixis envelleixo envellesc envellesqui envellesquin envellesquis envellia envellida envellides envellien envellies envelliguem envelligueu envellim envellint envellir envellira envelliran envellirem envelliren envellires envellireu envelliria envellirien envelliries envellirà envelliràs envelliré envelliríem envelliríeu envellisc envellisca envellisquen envellisques envellissen envellisses envellissin envellissis envellit envellits envelliu envellix envellixen envellixes envellixo envellí envellíem envellíeu envellírem envellíreu envellís envellíssem envellísseu envellíssim envellíssiu n-occ occ sept val v
abad

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ alg ant bal cent eiv enverina enverinada enverinades enverinaia enverinaien enverinaies enverinam enverinant enverinar enverinara enverinaran enverinarem enverinaren enverinares enverinareu enverinaria enverinarien enverinaries enverinariva enverinariven enverinarives enverinarà enverinaràs enverinaré enverinaríem enverinaríeu enverinarívem enverinaríveu enverinassen enverinasses enverinassin enverinassis enverinat enverinats enverinau enverinava enverinaven enverinaves enverinavi enverinavo enverine enverineguem enverineguessa enverineguessen enverineguesses enverinegueu enverinegués enverineguéssom enverineguéssou enverinem enverinen enverines enverinessa enverinessen enverinesses enverinessi enverinessin enverinessis enverineu enverini enverinin enverinis enverino enverinos enverinà enverinàiem enverinàieu enverinàrem enverinàreu enverinàs enverinàssem enverinàsseu enverinàssim enverinàssiu enverinàvem enverinàvets enverinàveu enverinàvom enverinés enverinéssem enverinésseu enverinéssim enverinéssiu enveriní enverín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
racun

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ alg ant bal centr eiv envermelleix envermelleixa envermelleixen envermelleixes envermelleixi envermelleixin envermelleixis envermelleixo envermelleixs envermellesc envermellesca envermellesquen envermellesques envermellesqui envermellesquin envermellesquis envermellia envermellida envermellides envermellien envermellies envermelliguem envermelliguera envermelligueren envermelligueres envermelliguessen envermelliguesses envermelliguessin envermelliguessis envermelligueu envermelligueva envermelligueven envermelligueves envermelligué envermelliguérem envermelliguéreu envermelligués envermelliguéssem envermelliguésseu envermelliguéssim envermelliguéssiu envermelliguévem envermelliguéveu envermellim envermellint envermellir envermellira envermelliran envermellirem envermelliren envermellires envermellireu envermelliria envermellirien envermelliries envermelliriva envermelliriven envermellirives envermellirà envermelliràs envermelliré envermelliríem envermelliríeu envermellirívem envermelliríveu envermellisc envermellisca envermellisco envermelliscos envermellisquem envermellisquen envermellisques envermellisqueu envermellissa envermellissen envermellisses envermellissi envermellissin envermellissis envermellist envermellit envermellits envermelliu envermelliva envermelliven envermellives envermellix envermellixa envermellixen envermellixes envermellixi envermellixin envermellixis envermellixo envermellixos envermellí envermellíem envermellíets envermellíeu envermellírem envermellíreu envermellís envermellíscon envermellíssem envermellísseu envermellíssim envermellíssiu envermellíssom envermellíssou envermellívem envermellíveu envermellíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memerah

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ alg ant bal cent eiv envernissa envernissada envernissades envernissaia envernissaien envernissaies envernissam envernissant envernissar envernissara envernissaran envernissarem envernissaren envernissares envernissareu envernissaria envernissarien envernissaries envernissariva envernissariven envernissarives envernissarà envernissaràs envernissaré envernissaríem envernissaríeu envernissarívem envernissaríveu envernissassen envernissasses envernissassin envernissassis envernissat envernissats envernissau envernissava envernissaven envernissaves envernissavi envernissavo envernisse envernisseguem envernisseguessa envernisseguessen envernisseguesses envernissegueu envernissegués envernisseguéssom envernisseguéssou envernissem envernissen envernisses envernissessa envernissessen envernissesses envernissessi envernissessin envernissessis envernisseu envernissi envernissin envernissis envernisso envernissos envernissà envernissàiem envernissàieu envernissàrem envernissàreu envernissàs envernissàssem envernissàsseu envernissàssim envernissàssiu envernissàvem envernissàvets envernissàveu envernissàvom envernissés envernisséssem envernissésseu envernisséssim envernisséssiu envernissí envernís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memelitur

envestir /am.besˈti/ /am.besˈtiɾ/ /aɱ.vesˈtiɾ/ /em.besˈti/ /eɱ.vesˈtiɾ/ /əm.bəsˈti/ /əɱ.vəsˈti/ alg bal envest envesteix envesteixen envesteixes envesteixi envesteixin envesteixis envesteixo envesten envestesc envestesqui envestesquin envestesquis envesti envestia envestida envestides envestien envesties envestiguem envestigueu envestim envestin envestint envestir envestira envestiran envestirem envestiren envestires envestireu envestiria envestirien envestiries envestirà envestiràs envestiré envestiríem envestiríeu envestis envestisc envestisca envestisquen envestisques envestissen envestisses envestissin envestissis envestit envestits envestiu envestix envestixen envestixes envestixo envests envestí envestíem envestíeu envestírem envestíreu envestís envestíssem envestísseu envestíssim envestíssiu envist envista envisten envistes envisti envistin envistis n-occ occ sept val v
tuduhan

envoltar /em.boɫˈta/ /eɱ.voɫˈtaɾ/ /əm.buɫˈta/ /əɱ.voɫˈta/ /əɱ.vuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envolt envolta envoltada envoltades envoltam envoltant envoltar envoltara envoltaran envoltarem envoltaren envoltares envoltareu envoltaria envoltarien envoltaries envoltarà envoltaràs envoltaré envoltaríem envoltaríeu envoltassen envoltasses envoltassin envoltassis envoltat envoltats envoltau envoltava envoltaven envoltaves envolte envoltem envolten envoltes envoltessen envoltesses envoltessin envoltessis envolteu envolti envoltin envoltis envolto envoltà envoltàrem envoltàreu envoltàs envoltàssem envoltàsseu envoltàssim envoltàssiu envoltàvem envoltàveu envoltés envoltéssem envoltésseu envoltéssim envoltéssiu envoltí occ sept val v
mengelilingi

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ n masc
sekat

enxampar /eɲ.t͡ʃamˈpa/ /eɲ.t͡ʃamˈpaɾ/ /əɲ.ʃəmˈpa/ alg ant bal cent eiv enxamp enxampa enxampada enxampades enxampaia enxampaien enxampaies enxampam enxampant enxampar enxampara enxamparan enxamparem enxamparen enxampares enxampareu enxamparia enxamparien enxamparies enxampariva enxampariven enxamparives enxamparà enxamparàs enxamparé enxamparíem enxamparíeu enxamparívem enxamparíveu enxampassen enxampasses enxampassin enxampassis enxampat enxampats enxampau enxampava enxampaven enxampaves enxampavi enxampavo enxampe enxampeguem enxampeguessa enxampeguessen enxampeguesses enxampegueu enxampegués enxampeguéssom enxampeguéssou enxampem enxampen enxampes enxampessa enxampessen enxampesses enxampessi enxampessin enxampessis enxampeu enxampi enxampin enxampis enxampo enxampos enxamps enxampà enxampàiem enxampàieu enxampàrem enxampàreu enxampàs enxampàssem enxampàsseu enxampàssim enxampàssiu enxampàvem enxampàvets enxampàveu enxampàvom enxampés enxampéssem enxampésseu enxampéssim enxampéssiu enxampí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sergap

enxarpar /eɲ.t͡ʃarˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpaɾ/ /əɲ.ʃərˈpa/ alg ant bal cent eiv enxarp enxarpa enxarpada enxarpades enxarpaia enxarpaien enxarpaies enxarpam enxarpant enxarpar enxarpara enxarparan enxarparem enxarparen enxarpares enxarpareu enxarparia enxarparien enxarparies enxarpariva enxarpariven enxarparives enxarparà enxarparàs enxarparé enxarparíem enxarparíeu enxarparívem enxarparíveu enxarpassen enxarpasses enxarpassin enxarpassis enxarpat enxarpats enxarpau enxarpava enxarpaven enxarpaves enxarpavi enxarpavo enxarpe enxarpeguem enxarpeguessa enxarpeguessen enxarpeguesses enxarpegueu enxarpegués enxarpeguéssom enxarpeguéssou enxarpem enxarpen enxarpes enxarpessa enxarpessen enxarpesses enxarpessi enxarpessin enxarpessis enxarpeu enxarpi enxarpin enxarpis enxarpo enxarpos enxarps enxarpà enxarpàiem enxarpàieu enxarpàrem enxarpàreu enxarpàs enxarpàssem enxarpàsseu enxarpàssim enxarpàssiu enxarpàvem enxarpàvets enxarpàveu enxarpàvom enxarpés enxarpéssem enxarpésseu enxarpéssim enxarpéssiu enxarpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rebut

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
nostalgia

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enyor enyora enyorada enyorades enyoram enyorant enyorar enyorara enyoraran enyorarem enyoraren enyorares enyorareu enyoraria enyorarien enyoraries enyorarà enyoraràs enyoraré enyoraríem enyoraríeu enyorassen enyorasses enyorassin enyorassis enyorat enyorats enyorau enyorava enyoraven enyoraves enyore enyorem enyoren enyores enyoressen enyoresses enyoressin enyoressis enyoreu enyori enyorin enyoris enyoro enyorà enyoràrem enyoràreu enyoràs enyoràssem enyoràsseu enyoràssim enyoràssiu enyoràvem enyoràveu enyorés enyoréssem enyorésseu enyoréssim enyoréssiu enyorí occ sept val v
merindukan
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.
bangsa
(pronominal) Estar disgustat en algun lloc.

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzim

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
episenter

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
wabah

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
epilepsi

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
episode

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemologi

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
jaringan epitel

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
epentesis

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
khatulistiwa
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) equilibr equilibra equilibrada equilibrades equilibram equilibrant equilibrar equilibrara equilibraran equilibrarem equilibraren equilibrares equilibrareu equilibraria equilibrarien equilibraries equilibrarà equilibraràs equilibraré equilibraríem equilibraríeu equilibrassen equilibrasses equilibrassin equilibrassis equilibrat equilibrats equilibrau equilibrava equilibraven equilibraves equilibre equilibrem equilibren equilibres equilibressen equilibresses equilibressin equilibressis equilibreu equilibri equilibrin equilibris equilibro equilibrà equilibràrem equilibràreu equilibràs equilibràssem equilibràsseu equilibràssim equilibràssiu equilibràvem equilibràveu equilibrés equilibréssem equilibrésseu equilibréssim equilibréssiu equilibrí occ sept val v
keseimbangan
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
(veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equilibri /e.kiˈɫi.bɾi/ /ə.kiˈɫi.βɾi/ n masc
keseimbangan

equimosi /e.kiˈmɔ.zi/ /ə.kiˈmɔ.zi/ n fem
memar

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
ekuinoks

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
peralatan
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equiparar /e.ki.paˈɾa/ /e.ki.paˈɾaɾ/ /ə.ki.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv equipar equipara equiparada equiparades equiparaia equiparaien equiparaies equiparam equiparant equiparar equiparara equipararan equipararem equipararen equiparares equiparareu equipararia equipararien equipararies equiparariva equiparariven equipararives equipararà equipararàs equipararé equipararíem equipararíeu equipararívem equipararíveu equiparassen equiparasses equiparassin equiparassis equiparat equiparats equiparau equiparava equiparaven equiparaves equiparavi equiparavo equipare equipareguem equipareguessa equipareguessen equipareguesses equiparegueu equiparegués equipareguéssom equipareguéssou equiparem equiparen equipares equiparessa equiparessen equiparesses equiparessi equiparessin equiparessis equipareu equipari equiparin equiparis equiparo equiparos equipars equiparà equiparàiem equiparàieu equiparàrem equiparàreu equiparàs equiparàssem equiparàsseu equiparàssim equiparàssiu equiparàvem equiparàvets equiparàveu equiparàvom equiparés equiparéssem equiparésseu equiparéssim equiparéssiu equiparí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
banding

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagasi

equivocació /e.ki.vo.ka.siˈo/ /e.ki.βo.ka.siˈo/ /ə.ki.vo.kə.siˈo/ /ə.ki.vu.kə.siˈo/ /ə.ki.βu.kə.siˈo/ n fem
salah mengerti

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
berkuda

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
era
Període llarg amb esdeveniments que el diferencien d'altres períodes.

eradicació /e.ra.ði.ka.siˈo/ /ə.rə.ði.kə.siˈo/ n fem
pengentasan

erbi n masc
erbium

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
ereksi

eremita /e.ɾeˈmi.ta/ /ə.ɾəˈmi.tə/ n neut
resi

ergatiu /eɾ.ɣaˈtiw/ /ər.ɡəˈtiw/ adj masc
ergativus

ergoteràpia /ˌer.ɡu.təˈɾa.pi.ə/ /ˌeɾ.ɣu.teˈɾa.pi.a/ n fem
terapi okupasi

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
landak landak susu

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
cerpelai
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
erotisme

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
er

errada /eˈra.ða/ n fem
salah mengerti

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
kesalahan kekeliruan
Equivocació, incorrecció.

ert /ˈɛrt/ adj masc
kaku

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ alg ant bal cent eiv eruct eructa eructada eructades eructaia eructaien eructaies eructam eructant eructar eructara eructaran eructarem eructaren eructares eructareu eructaria eructarien eructaries eructariva eructariven eructarives eructarà eructaràs eructaré eructaríem eructaríeu eructarívem eructaríveu eructassen eructasses eructassin eructassis eructat eructats eructau eructava eructaven eructaves eructavi eructavo eructe eructeguem eructeguessa eructeguessen eructeguesses eructegueu eructegués eructeguéssom eructeguéssou eructem eructen eructes eructessa eructessen eructesses eructessi eructessin eructessis eructeu eructi eructin eructis eructo eructos eructs eructà eructàiem eructàieu eructàrem eructàreu eructàs eructàssem eructàsseu eructàssim eructàssiu eructàvem eructàvets eructàveu eructàvom eructés eructéssem eructésseu eructéssim eructéssiu eructí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cegukan

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
cendekiawan
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
ulat

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
erupsi

esbalair /az.βa.ɫaˈi/ /az.βa.ɫaˈiɾ/ /ez.ba.ɫaˈiɾ/ /ez.βa.ɫaˈi/ /əz.bə.ɫəˈi/ esbalaeix esbalaeixen esbalaeixes esbalaeixi esbalaeixin esbalaeixis esbalaeixo esbalaint esbalair esbalairan esbalairem esbalaireu esbalairia esbalairien esbalairies esbalairà esbalairàs esbalairé esbalairíem esbalairíeu esbalaí esbalaíem esbalaíeu esbalaírem esbalaíreu esbalaís esbalaíssem esbalaísseu esbalaíssim esbalaíssiu esbalaïa esbalaïda esbalaïdes esbalaïen esbalaïes esbalaïm esbalaïra esbalaïren esbalaïres esbalaïsc esbalaïsca esbalaïsquen esbalaïsques esbalaïssen esbalaïsses esbalaïssin esbalaïssis esbalaït esbalaïts esbalaïu esbalaïx esbalaïxen esbalaïxes esbalaïxo n-occ occ sept val v
menakjub

esbaldregall /ez.baɫ.dɾeˈɣaʎ/ /əz.bəɫ.dɾəˈɣaʎ/ n masc
serpihan

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ esbandeix esbandeixen esbandeixes esbandeixi esbandeixin esbandeixis esbandeixo esbandia esbandida esbandides esbandien esbandies esbandim esbandint esbandir esbandira esbandiran esbandirem esbandiren esbandires esbandireu esbandiria esbandirien esbandiries esbandirà esbandiràs esbandiré esbandiríem esbandiríeu esbandisc esbandisca esbandisquen esbandisques esbandissen esbandisses esbandissin esbandissis esbandit esbandits esbandiu esbandix esbandixen esbandixes esbandixo esbandí esbandíem esbandíeu esbandírem esbandíreu esbandís esbandíssem esbandísseu esbandíssim esbandíssiu n-occ occ sept val v
membilas

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
beri hitam

esberlar /az.βerˈɫa/ /ez.beɾˈɫaɾ/ /ez.βerˈɫa/ /ez.βeɾˈɫa/ /əz.bərˈɫa/ esberla esberlada esberlades esberlant esberlar esberlaran esberlarem esberlaren esberlares esberlareu esberlaria esberlarien esberlaries esberlarà esberlaràs esberlaré esberlaríem esberlaríeu esberlat esberlats esberlava esberlaven esberlaves esberle esberlem esberlen esberles esberlessen esberlesses esberlessin esberlessis esberleu esberli esberlin esberlis esberlo esberlà esberlàrem esberlàreu esberlàvem esberlàveu esberlés esberléssem esberlésseu esberléssim esberléssiu esberlí occ sept v
bagi

esbiaixament /ez.bi.aj.ʃaˈment/ /ez.βi.a.ʃaˈmen/ /ez.βi.aj.ʃaˈmen/ /əz.bi.ə.ʃəˈmen/ /əz.bi.ə.ʃəˈment/ n masc
prasikap

esblaimar /az.βɫajˈma/ /ez.bɫajˈmaɾ/ /ez.βɫajˈma/ /əz.bɫəjˈma/ alg ant bal cent eiv esblaim esblaima esblaimada esblaimades esblaimaia esblaimaien esblaimaies esblaimam esblaimant esblaimar esblaimara esblaimaran esblaimarem esblaimaren esblaimares esblaimareu esblaimaria esblaimarien esblaimaries esblaimariva esblaimariven esblaimarives esblaimarà esblaimaràs esblaimaré esblaimaríem esblaimaríeu esblaimarívem esblaimaríveu esblaimassen esblaimasses esblaimassin esblaimassis esblaimat esblaimats esblaimau esblaimava esblaimaven esblaimaves esblaimavi esblaimavo esblaime esblaimeguem esblaimeguessa esblaimeguessen esblaimeguesses esblaimegueu esblaimegués esblaimeguéssom esblaimeguéssou esblaimem esblaimen esblaimes esblaimessa esblaimessen esblaimesses esblaimessi esblaimessin esblaimessis esblaimeu esblaimi esblaimin esblaimis esblaimo esblaimos esblaims esblaimà esblaimàiem esblaimàieu esblaimàrem esblaimàreu esblaimàs esblaimàssem esblaimàsseu esblaimàssim esblaimàssiu esblaimàvem esblaimàvets esblaimàveu esblaimàvom esblaimés esblaiméssem esblaimésseu esblaiméssim esblaiméssiu esblaimí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pucat

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esborr esborra esborrada esborrades esborram esborrant esborrar esborrara esborraran esborrarem esborraren esborrares esborrareu esborraria esborrarien esborraries esborrarà esborraràs esborraré esborraríem esborraríeu esborrassen esborrasses esborrassin esborrassis esborrat esborrats esborrau esborrava esborraven esborraves esborre esborrem esborren esborres esborressen esborresses esborressin esborressis esborreu esborri esborrin esborris esborro esborrà esborràrem esborràreu esborràs esborràssem esborràsseu esborràssim esborràssiu esborràvem esborràveu esborrés esborréssem esborrésseu esborréssim esborréssiu esborrí occ sept val v
menghapus
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esbossar /ez.boˈsaɾ/ /ez.βoˈsa/ /əz.boˈsa/ /əz.buˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbossa esbossada esbossades esbossam esbossant esbossar esbossara esbossaran esbossarem esbossaren esbossares esbossareu esbossaria esbossarien esbossaries esbossarà esbossaràs esbossaré esbossaríem esbossaríeu esbossassen esbossasses esbossassin esbossassis esbossat esbossats esbossau esbossava esbossaven esbossaves esbosse esbossem esbossen esbosses esbossessen esbossesses esbossessin esbossessis esbosseu esbossi esbossin esbossis esbosso esbossà esbossàrem esbossàreu esbossàs esbossàssem esbossàsseu esbossàssim esbossàssiu esbossàvem esbossàveu esbossés esbosséssem esbossésseu esbosséssim esbosséssiu esbossí esbós occ sept val v
sketsa

esbotzar /az.βoˈd͡za/ /ez.boˈd͡zaɾ/ /ez.βoˈd͡za/ /əz.boˈd͡za/ /əz.buˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbotz esbotza esbotzada esbotzades esbotzam esbotzant esbotzar esbotzara esbotzaran esbotzarem esbotzaren esbotzares esbotzareu esbotzaria esbotzarien esbotzaries esbotzarà esbotzaràs esbotzaré esbotzaríem esbotzaríeu esbotzassen esbotzasses esbotzassin esbotzassis esbotzat esbotzats esbotzau esbotzava esbotzaven esbotzaves esbotze esbotzem esbotzen esbotzes esbotzessen esbotzesses esbotzessin esbotzessis esbotzeu esbotzi esbotzin esbotzis esbotzo esbotzà esbotzàrem esbotzàreu esbotzàs esbotzàssem esbotzàsseu esbotzàssim esbotzàssiu esbotzàvem esbotzàveu esbotzés esbotzéssem esbotzésseu esbotzéssim esbotzéssiu esbotzí occ sept val v
letupan

esbraonar /ez.bɾa.oˈnaɾ/ /ez.βɾa.oˈna/ /əz.bɾə.oˈna/ /əz.bɾə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbraon esbraona esbraonada esbraonades esbraonam esbraonant esbraonar esbraonara esbraonaran esbraonarem esbraonaren esbraonares esbraonareu esbraonaria esbraonarien esbraonaries esbraonarà esbraonaràs esbraonaré esbraonaríem esbraonaríeu esbraonassen esbraonasses esbraonassin esbraonassis esbraonat esbraonats esbraonau esbraonava esbraonaven esbraonaves esbraone esbraonem esbraonen esbraones esbraonessen esbraonesses esbraonessin esbraonessis esbraoneu esbraoni esbraonin esbraonis esbraono esbraonà esbraonàrem esbraonàreu esbraonàs esbraonàssem esbraonàsseu esbraonàssim esbraonàssiu esbraonàvem esbraonàveu esbraonés esbraonéssem esbraonésseu esbraonéssim esbraonéssiu esbraoní occ val v
melemahkan
Fer perdre el vigor, la força.
gas buangan
Fatigar molt, esgotar.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbrina esbrinada esbrinades esbrinam esbrinant esbrinar esbrinara esbrinaran esbrinarem esbrinaren esbrinares esbrinareu esbrinaria esbrinarien esbrinaries esbrinarà esbrinaràs esbrinaré esbrinaríem esbrinaríeu esbrinassen esbrinasses esbrinassin esbrinassis esbrinat esbrinats esbrinau esbrinava esbrinaven esbrinaves esbrine esbrinem esbrinen esbrines esbrinessen esbrinesses esbrinessin esbrinessis esbrineu esbrini esbrinin esbrinis esbrino esbrinà esbrinàrem esbrinàreu esbrinàs esbrinàssem esbrinàsseu esbrinàssim esbrinàssiu esbrinàvem esbrinàveu esbrinés esbrinéssem esbrinésseu esbrinéssim esbrinéssiu esbriní esbrín occ sept val v
kira-kira
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbrollar /ez.bɾoˈʎaɾ/ /ez.βɾoˈʎa/ /əz.bɾoˈʎa/ /əz.bɾuˈʎa/ alg ant bal cent eiv esbroll esbrolla esbrollada esbrollades esbrollaia esbrollaien esbrollaies esbrollam esbrollant esbrollar esbrollara esbrollaran esbrollarem esbrollaren esbrollares esbrollareu esbrollaria esbrollarien esbrollaries esbrollariva esbrollariven esbrollarives esbrollarà esbrollaràs esbrollaré esbrollaríem esbrollaríeu esbrollarívem esbrollaríveu esbrollassen esbrollasses esbrollassin esbrollassis esbrollat esbrollats esbrollau esbrollava esbrollaven esbrollaves esbrollavi esbrollavo esbrolle esbrolleguem esbrolleguessa esbrolleguessen esbrolleguesses esbrollegueu esbrollegués esbrolleguéssom esbrolleguéssou esbrollem esbrollen esbrolles esbrollessa esbrollessen esbrollesses esbrollessi esbrollessin esbrollessis esbrolleu esbrolli esbrollin esbrollis esbrollo esbrollos esbrolls esbrollà esbrollàiem esbrollàieu esbrollàrem esbrollàreu esbrollàs esbrollàssem esbrollàsseu esbrollàssim esbrollàssiu esbrollàvem esbrollàvets esbrollàveu esbrollàvom esbrollés esbrolléssem esbrollésseu esbrolléssim esbrolléssiu esbrollí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bening

esbroncar /az.βɾoŋˈka/ /ez.bɾoŋˈkaɾ/ /ez.βɾoŋˈka/ /əz.bɾoŋˈka/ /əz.bɾuŋˈka/ alg ant bal cent eiv esbronc esbronca esbroncada esbroncades esbroncaia esbroncaien esbroncaies esbroncam esbroncant esbroncar esbroncara esbroncaran esbroncarem esbroncaren esbroncares esbroncareu esbroncaria esbroncarien esbroncaries esbroncariva esbroncariven esbroncarives esbroncarà esbroncaràs esbroncaré esbroncaríem esbroncaríeu esbroncarívem esbroncaríveu esbroncassen esbroncasses esbroncassin esbroncassis esbroncat esbroncats esbroncau esbroncava esbroncaven esbroncaves esbroncavi esbroncavo esbronco esbroncos esbroncà esbroncàiem esbroncàieu esbroncàrem esbroncàreu esbroncàs esbroncàssem esbroncàsseu esbroncàssim esbroncàssiu esbroncàvem esbroncàvets esbroncàveu esbroncàvom esbronque esbronqueguem esbronqueguessa esbronqueguessen esbronqueguesses esbronquegueu esbronquegués esbronqueguéssom esbronqueguéssou esbronquem esbronquen esbronques esbronquessa esbronquessen esbronquesses esbronquessi esbronquessin esbronquessis esbronqueu esbronqui esbronquin esbronquis esbronqués esbronquéssem esbronquésseu esbronquéssim esbronquéssiu esbronquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bentur

esbufegar /az.βu.feˈɣa/ /ez.bu.feˈɣaɾ/ /ez.βu.feˈɣa/ /əz.bu.fəˈɣa/ alg bal eiv esbufeg esbufega esbufegada esbufegades esbufegam esbufegant esbufegar esbufegara esbufegaran esbufegarem esbufegaren esbufegares esbufegareu esbufegaria esbufegarien esbufegaries esbufegarà esbufegaràs esbufegaré esbufegaríem esbufegaríeu esbufegassen esbufegasses esbufegassin esbufegassis esbufegat esbufegats esbufegau esbufegava esbufegaven esbufegaves esbufego esbufegue esbufeguem esbufeguen esbufegues esbufeguessen esbufeguesses esbufeguessin esbufeguessis esbufegueu esbufegui esbufeguin esbufeguis esbufegués esbufeguéssem esbufeguésseu esbufeguéssim esbufeguéssiu esbufeguí esbufegà esbufegàrem esbufegàreu esbufegàs esbufegàssem esbufegàsseu esbufegàssim esbufegàssiu esbufegàvem esbufegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
mengi

esbós /ezˈbos/ n masc
sketsa

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
catur

escac i mat n masc
sekakmat

escacs /esˈkaks/ n masc
catur
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escaig /esˈkat͡ʃ/ /əsˈkat͡ʃ/ n masc
ganjil

escaiola /as.kaˈjɔ.ɫɛ/ /es.kaˈjɔ.ɫa/ /es.kaˈjɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈjɔ.ɫə/ n fem
plester
Pasta de guix i aiguacuit utilitzada en escultura i decoració, com a revestiment en construcció o per endurir embenatges.

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
penggaris siku
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
tangga
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.

escala mecànica n fem
eskalator

escalada /as.kaˈɫa.ðɛ/ /es.kaˈɫa.ða/ /əs.kəˈɫa.ðə/ n fem
eskalasi
Esport que consisteix en ascendir per un indret vertical utilitzant els quatre membres per a progressar.

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ alg ant bal cent eiv escal escala escalada escalades escalaia escalaien escalaies escalam escalant escalar escalara escalaran escalarem escalaren escalares escalareu escalaria escalarien escalaries escalariva escalariven escalarives escalarà escalaràs escalaré escalaríem escalaríeu escalarívem escalaríveu escalassen escalasses escalassin escalassis escalat escalats escalau escalava escalaven escalaves escalavi escalavo escale escaleguem escaleguessa escaleguessen escaleguesses escalegueu escalegués escaleguéssom escaleguéssou escalem escalen escales escalessa escalessen escalesses escalessi escalessin escalessis escaleu escali escalin escalis escalo escalos escals escalà escalàiem escalàieu escalàrem escalàreu escalàs escalàssem escalàsseu escalàssim escalàssiu escalàvem escalàvets escalàveu escalàvom escalés escaléssem escalésseu escaléssim escaléssiu escalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memanjat

escalf /esˈkaɫf/ /əsˈkaɫf/ n masc
berahi

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escalf escalfa escalfada escalfades escalfam escalfant escalfar escalfara escalfaran escalfarem escalfaren escalfares escalfareu escalfaria escalfarien escalfaries escalfarà escalfaràs escalfaré escalfaríem escalfaríeu escalfassen escalfasses escalfassin escalfassis escalfat escalfats escalfau escalfava escalfaven escalfaves escalfe escalfem escalfen escalfes escalfessen escalfesses escalfessin escalfessis escalfeu escalfi escalfin escalfis escalfo escalfà escalfàrem escalfàreu escalfàs escalfàssem escalfàsseu escalfàssim escalfàssiu escalfàvem escalfàveu escalfés escalféssem escalfésseu escalféssim escalféssiu escalfí occ sept val v
memanaskan
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalfor /as.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfoɾ/ /əs.kəɫˈfo/ n fem
kehangatan

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
bawang merah
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamar /as.kaˈma/ /es.kaˈma/ /es.kaˈmaɾ/ /əs.kəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escam escama escamada escamades escamam escamant escamar escamara escamaran escamarem escamaren escamares escamareu escamaria escamarien escamaries escamarà escamaràs escamaré escamaríem escamaríeu escamassen escamasses escamassin escamassis escamat escamats escamau escamava escamaven escamaves escame escamem escamen escames escamessen escamesses escamessin escamessis escameu escami escamin escamis escamo escamà escamàrem escamàreu escamàs escamàssem escamàsseu escamàssim escamàssiu escamàvem escamàveu escamés escaméssem escamésseu escaméssim escaméssiu escamí occ sept val v
mengelupas

escambell /as.kamˈbeʎ/ /es.kamˈbeʎ/ /əs.kəmˈbeʎ/ n masc
dingklik
Tamboret de poca alçada i sense respatller que serveix per a posar-hi els peus quan hom està assegut, o per a pujar-hi de peus.

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ n masc
grup musik
Grup armat de persones (milícies, policies, etc) no gaire nombrós, sovint agrupat per a un objectiu específic.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escamp escampa escampada escampades escampam escampant escampar escampara escamparan escamparem escamparen escampares escampareu escamparia escamparien escamparies escamparà escamparàs escamparé escamparíem escamparíeu escampassen escampasses escampassin escampassis escampat escampats escampau escampava escampaven escampaves escampe escampem escampen escampes escampessen escampesses escampessin escampessis escampeu escampi escampin escampis escampo escampà escampàrem escampàreu escampàs escampàssem escampàsseu escampàssim escampàssiu escampàvem escampàveu escampés escampéssem escampésseu escampéssim escampéssiu escampí occ sept val v
membubarkan
Separar en parts allò que formava un tot.
menyebar
Estendre una matèria per una superfície.

escandall /as.kanˈdaʎ/ /es.kanˈdaʎ/ /əs.kənˈdaj/ /əs.kənˈdaʎ/ n masc
timbel
Instrument que consta d'un cilindre de plom posat a l’extrem d’un cordill, que serveix per a determinar la pregonesa del mar, d’un riu, etc., en un punt determinat.
pendugaan
Acció d'escandallar.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
skandium

escandir /es.kanˈdi/ /es.kanˈdiɾ/ /əs.kənˈdi/ bal escandeix escandeixen escandeixes escandeixi escandeixin escandeixis escandeixo escandesc escandesqui escandesquin escandesquis escandia escandida escandides escandien escandies escandiguem escandigueu escandim escandint escandir escandira escandiran escandirem escandiren escandires escandireu escandiria escandirien escandiries escandirà escandiràs escandiré escandiríem escandiríeu escandisc escandisca escandisquen escandisques escandissen escandisses escandissin escandissis escandit escandits escandiu escandix escandixen escandixes escandixo escandí escandíem escandíeu escandírem escandíreu escandís escandíssem escandísseu escandíssim escandíssiu n-occ occ sept val v
pemindaian

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escanege escanegem escanegen escaneges escanegessen escanegesses escanegessin escanegessis escanegeu escanegi escanegin escanegis escanegés escanegéssem escanegésseu escanegéssim escanegéssiu escanegí escaneig escaneja escanejada escanejades escanejam escanejant escanejar escanejara escanejaran escanejarem escanejaren escanejares escanejareu escanejaria escanejarien escanejaries escanejarà escanejaràs escanejaré escanejaríem escanejaríeu escanejassen escanejasses escanejassin escanejassis escanejat escanejats escanejau escanejava escanejaven escanejaves escanejo escanejà escanejàrem escanejàreu escanejàs escanejàssem escanejàsseu escanejàssim escanejàssiu escanejàvem escanejàveu occ sept val v
memindai

escantellar /as.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎaɾ/ /əs.kən.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escantell escantella escantellada escantellades escantellam escantellant escantellar escantellaran escantellarem escantellaren escantellares escantellareu escantellaria escantellarien escantellaries escantellarà escantellaràs escantellaré escantellaríem escantellaríeu escantellassen escantellasses escantellassin escantellassis escantellat escantellats escantellau escantellava escantellaven escantellaves escantelle escantellem escantellen escantelles escantellessen escantellesses escantellessin escantellessis escantelleu escantelli escantellin escantellis escantello escantellà escantellàrem escantellàreu escantellàs escantellàssem escantellàsseu escantellàssim escantellàssiu escantellàvem escantellàveu escantellés escantelléssem escantellésseu escantelléssim escantelléssiu escantellí occ sept v
cip

escapada /as.kaˈpa.ðɛ/ /es.kaˈpa.ða/ /es.kaˈpa/ /əs.kəˈpa.ðə/ n fem
kabur
Acció d’escapar.
pecah
Sortida breu a un lloc.
(esports de pilota) Acció i efecte d'un atacant de fer un moviment sobtat i ràpid en una direcció determinada per deixar enrere el seu defensor.

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ alg ant bal cent eiv escap escapa escapada escapades escapaia escapaien escapaies escapam escapant escapar escapara escaparan escaparem escaparen escapares escapareu escaparia escaparien escaparies escapariva escapariven escaparives escaparà escaparàs escaparé escaparíem escaparíeu escaparívem escaparíveu escapassen escapasses escapassin escapassis escapat escapats escapau escapava escapaven escapaves escapavi escapavo escape escapeguem escapeguessa escapeguessen escapeguesses escapegueu escapegués escapeguéssom escapeguéssou escapem escapen escapes escapessa escapessen escapesses escapessi escapessin escapessis escapeu escapi escapin escapis escapo escapos escaps escapà escapàiem escapàieu escapàrem escapàreu escapàs escapàssem escapàsseu escapàssim escapàssiu escapàvem escapàvets escapàveu escapàvom escapés escapéssem escapésseu escapéssim escapéssiu escapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kabur

escapar-se v
babat

escar /esˈka/ /esˈkaɾ/ /əsˈka/ /əsˈkar/ n masc
galangan
Pla inclinat a la vora de l'aigua per a avarar o retirar les embarcacions.

escar /esˈka/ /esˈkaɾ/ /əsˈka/ /əsˈkar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esc esca escada escades escam escant escar escara escaran escarem escaren escares escareu escaria escarien escaries escarà escaràs escaré escaríem escaríeu escassen escasses escassin escassis escat escats escau escava escaven escaves esco escà escàrem escàreu escàs escàssem escàsseu escàssim escàssiu escàvem escàveu esque esquem esquen esques esquessen esquesses esquessin esquessis esqueu esqui esquin esquis esqués esquéssem esquésseu esquéssim esquéssiu esquí occ sept val v
umpan
Posar l’esquer a l’ham, a un ormeig de pesca.

escara /esˈka.ɾa/ /əsˈka.ɾə/ n fem
eskar

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
kumbang

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
kumbang

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
sipir

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
merah tua

escarnidor /as.kar.niˈðo/ /es.kar.niˈðo/ /es.kaɾ.niˈðoɾ/ /əs.kər.niˈðo/ adj masc
ejekan

escartejar /as.kar.teˈd͡ʒa/ /es.kar.teˈʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /əs.kər.təˈʒa/ /əs.kəɾ.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escartege escartegem escartegen escarteges escartegessen escartegesses escartegessin escartegessis escartegeu escartegi escartegin escartegis escartegés escartegéssem escartegésseu escartegéssim escartegéssiu escartegí escarteig escarteja escartejada escartejades escartejam escartejant escartejar escartejara escartejaran escartejarem escartejaren escartejares escartejareu escartejaria escartejarien escartejaries escartejarà escartejaràs escartejaré escartejaríem escartejaríeu escartejassen escartejasses escartejassin escartejassis escartejat escartejats escartejau escartejava escartejaven escartejaves escartejo escartejà escartejàrem escartejàreu escartejàs escartejàssem escartejàsseu escartejàssim escartejàssiu escartejàvem escartejàveu occ sept val v
berdenyut

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
sisik

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ bal escaem escaent escaeu escaic escaiem escaient escaieu escaiga escaiguda escaigudes escaiguem escaiguen escaiguera escaigueren escaigueres escaigues escaiguessen escaiguesses escaiguessin escaiguessis escaigueu escaigui escaiguin escaiguis escaigut escaiguts escaigué escaiguérem escaiguéreu escaigués escaiguéssem escaiguésseu escaiguéssim escaiguéssiu escaiguí escau escauen escauran escaure escaurem escaureu escauria escaurien escauries escaurà escauràs escauré escauríem escauríeu escaus esqueia esqueien esqueies esqueim esqueis esquèiem esquèieu esquéiem esquéieu occ val v
jas
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.
musim gugur
(pronominal) Una cosa, succeir en una ocasió, en una data.

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
tempat kejadian

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
babak

escintil·lar /e.sin.tiɫˈɫa/ /e.sin.tiɫˈɫaɾ/ /e.sin.tiˈɫa/ /ə.sin.tiɫˈɫa/ /ə.sin.tiˈɫa/ /əs.sin.tiɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escintil escintil·la escintil·lada escintil·lades escintil·lam escintil·lant escintil·lar escintil·lara escintil·laran escintil·larem escintil·laren escintil·lares escintil·lareu escintil·laria escintil·larien escintil·laries escintil·larà escintil·laràs escintil·laré escintil·laríem escintil·laríeu escintil·lassen escintil·lasses escintil·lassin escintil·lassis escintil·lat escintil·lats escintil·lau escintil·lava escintil·laven escintil·laves escintil·le escintil·lem escintil·len escintil·les escintil·lessen escintil·lesses escintil·lessin escintil·lessis escintil·leu escintil·li escintil·lin escintil·lis escintil·lo escintil·là escintil·làrem escintil·làreu escintil·làs escintil·làssem escintil·làsseu escintil·làssim escintil·làssiu escintil·làvem escintil·làveu escintil·lés escintil·léssem escintil·lésseu escintil·léssim escintil·léssiu escintil·lí occ sept val v
berkedip-kedip

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esclat esclata esclatada esclatades esclatam esclatant esclatar esclatara esclataran esclatarem esclataren esclatares esclatareu esclataria esclatarien esclataries esclatarà esclataràs esclataré esclataríem esclataríeu esclatassen esclatasses esclatassin esclatassis esclatat esclatats esclatau esclatava esclataven esclataves esclate esclatem esclaten esclates esclatessen esclatesses esclatessin esclatessis esclateu esclati esclatin esclatis esclato esclatà esclatàrem esclatàreu esclatàs esclatàssem esclatàsseu esclatàssim esclatàssiu esclatàvem esclatàveu esclatés esclatéssem esclatésseu esclatéssim esclatéssiu esclatí occ sept val v
meletus
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
hamba
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
sklerosis

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
gembok roda
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escloscar /es.kɫosˈka/ /es.kɫosˈkaɾ/ /əs.kɫosˈka/ /əs.kɫusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esclosc esclosca escloscada escloscades escloscam escloscant escloscar escloscara escloscaran escloscarem escloscaren escloscares escloscareu escloscaria escloscarien escloscaries escloscarà escloscaràs escloscaré escloscaríem escloscaríeu escloscassen escloscasses escloscassin escloscassis escloscat escloscats escloscau escloscava escloscaven escloscaves esclosco escloscà escloscàrem escloscàreu escloscàs escloscàssem escloscàsseu escloscàssim escloscàssiu escloscàvem escloscàveu esclosque esclosquem esclosquen esclosques esclosquessen esclosquesses esclosquessin esclosquessis esclosqueu esclosqui esclosquin esclosquis esclosqués esclosquéssem esclosquésseu esclosquéssim esclosquéssiu esclosquí occ sept val v
menggiling
Treure la closca a un animal, especialment un crustaci, un mol·lusc.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
sekolah
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola bressol n fem
raudatul athfal

escola normal n fem
institut keguruan dan ilmu pendidikan

escola pública n fem
sekolah negeri

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
misdinar

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
departemen

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n fem
kemampuan mendengar
Acció d’escoltar.

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n neut
pramuka
Noi o noia afiliat a l'escoltisme.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
dengar

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ n masc
kepanduan

escolàstica /es.koˈɫas.ti.ka/ /əs.koˈɫas.ti.kə/ /əs.kuˈɫas.ti.kə/ n fem
skolastisisme
Moviment de la filosofia medieval d'influència de Sant Tomàs, que pretenia justificar la fe amb el raonament.

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
sapu
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrada /as.komˈbɾa.ðɛ/ /es.komˈbɾa.ða/ /əs.komˈbɾa.ðə/ /əs.kumˈbɾa.ðə/ n fem
sapu
Acció d’escombrar.
(hoquei sobre herba) Llançament executat arrossegant l'estic per terra en posició quasi horitzontal abans de colpejar la bola amb un cop sec.
(futbol americà) Jugada ofensiva dels guardes consistent a abandonar ràpidament la línia ofensiva, esquivar per un costat la línia defensiva i desplaçar-se cap endavant per placar els defensors i obrir pas al corredor d'habilitat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escombr escombra escombrada escombrades escombram escombrant escombrar escombrara escombraran escombrarem escombraren escombrares escombrareu escombraria escombrarien escombraries escombrarà escombraràs escombraré escombraríem escombraríeu escombrassen escombrasses escombrassin escombrassis escombrat escombrats escombrau escombrava escombraven escombraves escombre escombrem escombren escombres escombressen escombresses escombressin escombressis escombreu escombri escombrin escombris escombro escombrà escombràrem escombràreu escombràs escombràssem escombràsseu escombràssim escombràssiu escombràvem escombràveu escombrés escombréssem escombrésseu escombréssim escombréssiu escombrí occ sept val v
menyapu
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
sampah
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
penyapu

escomesa /es.koˈme.za/ /əs.koˈmə.zə/ /əs.kuˈmɛ.zə/ n fem
coba

escopinada /as.ko.piˈna.ðɛ/ /es.ko.piˈna.ða/ /əs.ko.piˈna.ðə/ /əs.ku.piˈna.ðə/ n fem
ludah

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
meludah
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorcoll /as.koɾˈkoʎ/ /es.koɾˈkoʎ/ /əs.koɾˈkoʎ/ /əs.kurˈkoʎ/ n masc
geledah

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escorcoll escorcolla escorcollada escorcollades escorcollam escorcollant escorcollar escorcollara escorcollaran escorcollarem escorcollaren escorcollares escorcollareu escorcollaria escorcollarien escorcollaries escorcollarà escorcollaràs escorcollaré escorcollaríem escorcollaríeu escorcollassen escorcollasses escorcollassin escorcollassis escorcollat escorcollats escorcollau escorcollava escorcollaven escorcollaves escorcolle escorcollem escorcollen escorcolles escorcollessen escorcollesses escorcollessin escorcollessis escorcolleu escorcolli escorcollin escorcollis escorcollo escorcollà escorcollàrem escorcollàreu escorcollàs escorcollàssem escorcollàsseu escorcollàssim escorcollàssiu escorcollàvem escorcollàveu escorcollés escorcolléssem escorcollésseu escorcolléssim escorcolléssiu escorcollí occ sept val v
menggerayangi

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
skorpion

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
kalajengking

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
penapis

escorta /esˈkoɾ.ta/ n neut
garda

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
pepagan kulit pohon
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
saham
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.

escotar /as.koˈta/ /es.koˈta/ /es.koˈtaɾ/ /əs.koˈta/ /əs.kuˈta/ v
bayar
Pagar l'escot o la part que toca a cadascú en alguna despesa comuna.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
penulis

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
penjabatan
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
Habitació en què treballa un escriptor.
desktop
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
tulisan
acte d'escriure

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ n masc
karangan

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
tulis menulis

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
skrotum kantong pelir

escrutini /es.kɾuˈti.ni/ /əs.kɾuˈti.ni/ n masc
pencermatan

escudella /as.kuˈðe.ʎa/ /as.kuˈðe.ʎɛ/ /es.kuˈðe.ʎa/ /əs.kuˈðe.ʎə/ n fem
mangkok
Recipient ceràmic en forma de semiesfera usat especialment per a menjar-hi aliments amb brou.
Tassa gran de forma semiesfèrica o similar pensada per a prendre líquids (brou, llet, etc).

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
terumbu

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ alg ant bal centr eiv esculpeix esculpeixa esculpeixen esculpeixes esculpeixi esculpeixin esculpeixis esculpeixo esculpeixs esculpesc esculpesca esculpesquen esculpesques esculpesqui esculpesquin esculpesquis esculpia esculpida esculpides esculpien esculpies esculpiguem esculpiguera esculpigueren esculpigueres esculpiguessen esculpiguesses esculpiguessin esculpiguessis esculpigueu esculpigueva esculpigueven esculpigueves esculpigué esculpiguérem esculpiguéreu esculpigués esculpiguéssem esculpiguésseu esculpiguéssim esculpiguéssiu esculpiguévem esculpiguéveu esculpim esculpint esculpir esculpira esculpiran esculpirem esculpiren esculpires esculpireu esculpiria esculpirien esculpiries esculpiriva esculpiriven esculpirives esculpirà esculpiràs esculpiré esculpiríem esculpiríeu esculpirívem esculpiríveu esculpisc esculpisca esculpisco esculpiscos esculpisquem esculpisquen esculpisques esculpisqueu esculpissa esculpissen esculpisses esculpissi esculpissin esculpissis esculpist esculpit esculpits esculpiu esculpiva esculpiven esculpives esculpix esculpixa esculpixen esculpixes esculpixi esculpixin esculpixis esculpixo esculpixos esculpí esculpíem esculpíets esculpíeu esculpírem esculpíreu esculpís esculpíscon esculpíssem esculpísseu esculpíssim esculpíssiu esculpíssom esculpíssou esculpívem esculpíveu esculpíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
suku

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
pemahat

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
pahatan seni pahat

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
busa

escurabutxaques /esˌku.ɾa.buˈt͡ʃa.kes/ /əsˌku.ɾə.βuˈt͡ʃa.kəs/ n neut
bajingan

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
tusuk gigi

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
beludak
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
tameng
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
skandal

escàner /esˈka.neɾ/ /əsˈka.nər/ n masc
pemindai

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
kursi
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
kejadian

esdevenir /ez.ðe.veˈniɾ/ /ez.ðe.βeˈni/ /əz.də.βəˈni/ /əz.ðə.vəˈni/ alg bal esdevenc esdevendran esdevendrem esdevendreu esdevendria esdevendrien esdevendries esdevendrà esdevendràs esdevendré esdevendríem esdevendríeu esdevenen esdevenguda esdevengudes esdevenguem esdevengueren esdevengueres esdevenguessin esdevenguessis esdevengueu esdevengui esdevenguin esdevenguis esdevengut esdevenguts esdevengué esdevenguérem esdevenguéreu esdevengués esdevenguéssim esdevenguéssiu esdevenguí esdevenia esdevenien esdevenies esdevenim esdevenint esdevenir esdeveniu esdevens esdeveníem esdeveníeu esdevinc esdevindran esdevindrem esdevindreu esdevindria esdevindrien esdevindries esdevindrà esdevindràs esdevindré esdevindríem esdevindríeu esdevinga esdevinguda esdevingudes esdevinguem esdevinguen esdevinguera esdevingueren esdevingueres esdevingues esdevinguessen esdevinguesses esdevinguessin esdevinguessis esdevingueu esdevingui esdevinguin esdevinguis esdevingut esdevinguts esdevingué esdevinguérem esdevinguéreu esdevingués esdevinguéssem esdevinguésseu esdevinguéssim esdevinguéssiu esdevinguí esdevé esdevén occ val v
jadi

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
bola

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
sfinks

esfondrar /as.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾaɾ/ /əs.fonˈdɾa/ /əs.funˈdɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esfondr esfondra esfondrada esfondrades esfondram esfondrant esfondrar esfondrara esfondraran esfondrarem esfondraren esfondrares esfondrareu esfondraria esfondrarien esfondraries esfondrarà esfondraràs esfondraré esfondraríem esfondraríeu esfondrassen esfondrasses esfondrassin esfondrassis esfondrat esfondrats esfondrau esfondrava esfondraven esfondraves esfondre esfondrem esfondren esfondres esfondressen esfondresses esfondressin esfondressis esfondreu esfondri esfondrin esfondris esfondro esfondrà esfondràrem esfondràreu esfondràs esfondràssem esfondràsseu esfondràssim esfondràssiu esfondràvem esfondràveu esfondrés esfondréssem esfondrésseu esfondréssim esfondréssiu esfondrí occ sept val v
hancur lebur

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
upaya

esforçar-se /as.forˈsaɾ.se/ /es.foɾˈsaɾ.se/ /əs.foɾˈsaɾ.sə/ /əs.fur.sərˈsə/ /əs.furˈsar.sə/ alg ant bal cent eiv esforce esforceguem esforceguessa esforceguessen esforceguesses esforcegueu esforcegués esforceguéssom esforceguéssou esforcem esforcen esforces esforcessa esforcessen esforcesses esforcessi esforcessin esforcessis esforceu esforci esforcin esforcis esforcés esforcéssem esforcésseu esforcéssim esforcéssiu esforcí esforç esforça esforçada esforçades esforçaia esforçaien esforçaies esforçam esforçant esforçar esforçara esforçaran esforçarem esforçaren esforçares esforçareu esforçaria esforçarien esforçaries esforçariva esforçariven esforçarives esforçarà esforçaràs esforçaré esforçaríem esforçaríeu esforçarívem esforçaríveu esforçassen esforçasses esforçassin esforçassis esforçat esforçats esforçau esforçava esforçaven esforçaves esforçavi esforçavo esforço esforços esforçà esforçàiem esforçàieu esforçàrem esforçàreu esforçàs esforçàssem esforçàsseu esforçàssim esforçàssiu esforçàvem esforçàvets esforçàveu esforçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berjuang
Posar tot l'interès per acomplir una activitat amb èxit.
Posar al límit la capacitat muscular.

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
bulat

esgardissar /ez.ɣar.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsaɾ/ /əz.ɡər.diˈsa/ esgardissa esgardissada esgardissades esgardissant esgardissar esgardissaran esgardissarem esgardissaren esgardissares esgardissareu esgardissaria esgardissarien esgardissaries esgardissarà esgardissaràs esgardissaré esgardissaríem esgardissaríeu esgardissat esgardissats esgardissava esgardissaven esgardissaves esgardissem esgardissen esgardisses esgardissessen esgardissesses esgardissessin esgardissessis esgardisseu esgardissi esgardissin esgardissis esgardisso esgardissà esgardissàrem esgardissàreu esgardissàvem esgardissàveu esgardissés esgardisséssem esgardissésseu esgardisséssim esgardisséssiu esgardissí sept v
ambil
(pronominal) escabellar-se

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
garuk

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ alg ant bal cent eiv esgarrap esgarrapa esgarrapada esgarrapades esgarrapaia esgarrapaien esgarrapaies esgarrapam esgarrapant esgarrapar esgarrapara esgarraparan esgarraparem esgarraparen esgarrapares esgarrapareu esgarraparia esgarraparien esgarraparies esgarrapariva esgarrapariven esgarraparives esgarraparà esgarraparàs esgarraparé esgarraparíem esgarraparíeu esgarraparívem esgarraparíveu esgarrapassen esgarrapasses esgarrapassin esgarrapassis esgarrapat esgarrapats esgarrapau esgarrapava esgarrapaven esgarrapaves esgarrapavi esgarrapavo esgarrape esgarrapeguem esgarrapeguessa esgarrapeguessen esgarrapeguesses esgarrapegueu esgarrapegués esgarrapeguéssom esgarrapeguéssou esgarrapem esgarrapen esgarrapes esgarrapessa esgarrapessen esgarrapesses esgarrapessi esgarrapessin esgarrapessis esgarrapeu esgarrapi esgarrapin esgarrapis esgarrapo esgarrapos esgarraps esgarrapà esgarrapàiem esgarrapàieu esgarrapàrem esgarrapàreu esgarrapàs esgarrapàssem esgarrapàsseu esgarrapàssim esgarrapàssiu esgarrapàvem esgarrapàvets esgarrapàveu esgarrapàvom esgarrapés esgarrapéssem esgarrapésseu esgarrapéssim esgarrapéssiu esgarrapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
garuk

esgarrifar /az.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfaɾ/ /əz.ɡə.riˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. esgarrifa esgarrifada esgarrifades esgarrifant esgarrifar esgarrifara esgarrifaran esgarrifarem esgarrifaren esgarrifares esgarrifareu esgarrifaria esgarrifarien esgarrifaries esgarrifarà esgarrifaràs esgarrifaré esgarrifaríem esgarrifaríeu esgarrifassen esgarrifasses esgarrifat esgarrifats esgarrifava esgarrifaven esgarrifaves esgarrife esgarrifem esgarrifen esgarrifes esgarrifessen esgarrifesses esgarrifessin esgarrifessis esgarrifeu esgarrifi esgarrifin esgarrifis esgarrifo esgarrifà esgarrifàrem esgarrifàreu esgarrifàssem esgarrifàsseu esgarrifàvem esgarrifàveu esgarrifés esgarriféssem esgarrifésseu esgarriféssim esgarriféssiu esgarrifí occ sept val val (1) v
guncang
Patir tremolor per raons emotives.

esglaiar /az.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈjaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esglai esglaia esglaiada esglaiades esglaiam esglaiant esglaiar esglaiara esglaiaran esglaiarem esglaiaren esglaiares esglaiareu esglaiaria esglaiarien esglaiaries esglaiarà esglaiaràs esglaiaré esglaiaríem esglaiaríeu esglaiassen esglaiasses esglaiassin esglaiassis esglaiat esglaiats esglaiau esglaiava esglaiaven esglaiaves esglaie esglaiem esglaien esglaies esglaiessen esglaiesses esglaiessin esglaiessis esglaieu esglaio esglaià esglaiàrem esglaiàreu esglaiàs esglaiàssem esglaiàsseu esglaiàssim esglaiàssiu esglaiàvem esglaiàveu esglaiés esglaiéssem esglaiésseu esglaiéssim esglaiéssiu esglaí esglaï esglaïn esglaïs occ sept val v
renjatan

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
anak tangga

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
gereja
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgot esgota esgotada esgotades esgotam esgotant esgotar esgotara esgotaran esgotarem esgotaren esgotares esgotareu esgotaria esgotarien esgotaries esgotarà esgotaràs esgotaré esgotaríem esgotaríeu esgotassen esgotasses esgotassin esgotassis esgotat esgotats esgotau esgotava esgotaven esgotaves esgote esgotem esgoten esgotes esgotessen esgotesses esgotessin esgotessis esgoteu esgoti esgotin esgotis esgoto esgotà esgotàrem esgotàreu esgotàs esgotàssem esgotàsseu esgotàssim esgotàssiu esgotàvem esgotàveu esgotés esgotéssem esgotésseu esgotéssim esgotéssiu esgotí occ sept val v
kuras
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
anggar

esguard /ezˈɣwaɾt/ /əzˈɡwart/ n masc
pandang
Direcció dels ulls que es fa quan es vol rebre informació visual.
Consideració, mirament, respecte.

esguardar /ez.ɣwarˈða/ /ez.ɣwaɾˈða/ /ez.ɣwaɾˈðaɾ/ alg ant bal cent eiv esguard esguarda esguardada esguardades esguardaia esguardaien esguardaies esguardam esguardant esguardar esguardara esguardaran esguardarem esguardaren esguardares esguardareu esguardaria esguardarien esguardaries esguardariva esguardariven esguardarives esguardarà esguardaràs esguardaré esguardaríem esguardaríeu esguardarívem esguardaríveu esguardassen esguardasses esguardassin esguardassis esguardat esguardats esguardau esguardava esguardaven esguardaves esguardavi esguardavo esguarde esguardeguem esguardeguessa esguardeguessen esguardeguesses esguardegueu esguardegués esguardeguéssom esguardeguéssou esguardem esguarden esguardes esguardessa esguardessen esguardesses esguardessi esguardessin esguardessis esguardeu esguardi esguardin esguardis esguardo esguardos esguards esguardà esguardàiem esguardàieu esguardàrem esguardàreu esguardàs esguardàssem esguardàsseu esguardàssim esguardàssiu esguardàvem esguardàvets esguardàveu esguardàvom esguardés esguardéssem esguardésseu esguardéssim esguardéssiu esguardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
jam tangan

esguerrar /az.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈraɾ/ /əz.ɡəˈra/ alg ant bal cent eiv esguerr esguerra esguerrada esguerrades esguerraia esguerraien esguerraies esguerram esguerrant esguerrar esguerrara esguerraran esguerrarem esguerraren esguerrares esguerrareu esguerraria esguerrarien esguerraries esguerrariva esguerrariven esguerrarives esguerrarà esguerraràs esguerraré esguerraríem esguerraríeu esguerrarívem esguerraríveu esguerrassen esguerrasses esguerrassin esguerrassis esguerrat esguerrats esguerrau esguerrava esguerraven esguerraves esguerravi esguerravo esguerre esguerreguem esguerreguessa esguerreguessen esguerreguesses esguerregueu esguerregués esguerreguéssom esguerreguéssou esguerrem esguerren esguerres esguerressa esguerressen esguerresses esguerressi esguerressin esguerressis esguerreu esguerri esguerrin esguerris esguerro esguerros esguerrs esguerrà esguerràiem esguerràieu esguerràrem esguerràreu esguerràs esguerràssem esguerràsseu esguerràssim esguerràssiu esguerràvem esguerràvets esguerràveu esguerràvom esguerrés esguerréssem esguerrésseu esguerréssim esguerréssiu esguerrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kotor
Fer malbé.

esllomadura /az.ʎo.maˈðu.ɾɛ/ /ez.ʎo.maˈðu.ɾa/ /əz.ʎo.məˈðu.ɾə/ /əz.ʎu.məˈðu.ɾə/ n fem
putus
Acció i efecte d'esllomar o esllomar-se.

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ alg ant bal cent eiv esmaix esmaixa esmaixada esmaixades esmaixaia esmaixaien esmaixaies esmaixam esmaixant esmaixar esmaixara esmaixaran esmaixarem esmaixaren esmaixares esmaixareu esmaixaria esmaixarien esmaixaries esmaixariva esmaixariven esmaixarives esmaixarà esmaixaràs esmaixaré esmaixaríem esmaixaríeu esmaixarívem esmaixaríveu esmaixassen esmaixasses esmaixassin esmaixassis esmaixat esmaixats esmaixau esmaixava esmaixaven esmaixaves esmaixavi esmaixavo esmaixe esmaixeguem esmaixeguessa esmaixeguessen esmaixeguesses esmaixegueu esmaixegués esmaixeguéssom esmaixeguéssou esmaixem esmaixen esmaixes esmaixessa esmaixessen esmaixesses esmaixessi esmaixessin esmaixessis esmaixeu esmaixi esmaixin esmaixis esmaixo esmaixos esmaixs esmaixà esmaixàiem esmaixàieu esmaixàrem esmaixàreu esmaixàs esmaixàssem esmaixàsseu esmaixàssim esmaixàssiu esmaixàvem esmaixàvets esmaixàveu esmaixàvom esmaixés esmaixéssem esmaixésseu esmaixéssim esmaixéssiu esmaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bunuh
(esports de pilota) Colpejar la pilota o el volant de dalt a baix amb potència per a dificultar-ne al màxim el retorn abans del bot o per a aconseguir un bot molt alt.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
email

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
amendemen

esment /azˈmen/ /azˈment/ /ezˈmen/ /ezˈment/ /əzˈmen/ /əzˈment/ n masc
acuan
Comunicació d'una notícia.
acuh
Atenció en fer una cosa.

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esment esmenta esmentada esmentades esmentam esmentant esmentar esmentara esmentaran esmentarem esmentaren esmentares esmentareu esmentaria esmentarien esmentaries esmentarà esmentaràs esmentaré esmentaríem esmentaríeu esmentassen esmentasses esmentassin esmentassis esmentat esmentats esmentau esmentava esmentaven esmentaves esmente esmentem esmenten esmentes esmentessen esmentesses esmentessin esmentessis esmenteu esmenti esmentin esmentis esmento esmentà esmentàrem esmentàreu esmentàs esmentàssem esmentàsseu esmentàssim esmentàssiu esmentàvem esmentàveu esmentés esmentéssem esmentésseu esmentéssim esmentéssiu esmentí occ sept val v
membawa-bawa

esmerçar /az.merˈsa/ /ez.merˈsa/ /ez.meɾˈsa/ /ez.meɾˈsaɾ/ /əz.mərˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmerce esmercem esmercen esmerces esmercessen esmercesses esmercessin esmercessis esmerceu esmerci esmercin esmercis esmercés esmercéssem esmercésseu esmercéssim esmercéssiu esmercí esmerç esmerça esmerçada esmerçades esmerçam esmerçant esmerçar esmerçara esmerçaran esmerçarem esmerçaren esmerçares esmerçareu esmerçaria esmerçarien esmerçaries esmerçarà esmerçaràs esmerçaré esmerçaríem esmerçaríeu esmerçassen esmerçasses esmerçassin esmerçassis esmerçat esmerçats esmerçau esmerçava esmerçaven esmerçaves esmerço esmerçà esmerçàrem esmerçàreu esmerçàs esmerçàssem esmerçàsseu esmerçàssim esmerçàssiu esmerçàvem esmerçàveu occ sept val v
berinvestasi

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv esmol esmola esmolada esmolades esmolaia esmolaien esmolaies esmolam esmolant esmolar esmolara esmolaran esmolarem esmolaren esmolares esmolareu esmolaria esmolarien esmolaries esmolariva esmolariven esmolarives esmolarà esmolaràs esmolaré esmolaríem esmolaríeu esmolarívem esmolaríveu esmolassen esmolasses esmolassin esmolassis esmolat esmolats esmolau esmolava esmolaven esmolaves esmolavi esmolavo esmole esmoleguem esmoleguessa esmoleguessen esmoleguesses esmolegueu esmolegués esmoleguéssom esmoleguéssou esmolem esmolen esmoles esmolessa esmolessen esmolesses esmolessi esmolessin esmolessis esmoleu esmoli esmolin esmolis esmolo esmolos esmols esmolà esmolàiem esmolàieu esmolàrem esmolàreu esmolàs esmolàssem esmolàsseu esmolàssim esmolàssiu esmolàvem esmolàvets esmolàveu esmolàvom esmolés esmoléssem esmolésseu esmoléssim esmoléssiu esmolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mengasah

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
sarapan
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmorz esmorza esmorzada esmorzades esmorzam esmorzant esmorzar esmorzara esmorzaran esmorzarem esmorzaren esmorzares esmorzareu esmorzaria esmorzarien esmorzaries esmorzarà esmorzaràs esmorzaré esmorzaríem esmorzaríeu esmorzassen esmorzasses esmorzassin esmorzassis esmorzat esmorzats esmorzau esmorzava esmorzaven esmorzaves esmorze esmorzem esmorzen esmorzes esmorzessen esmorzesses esmorzessin esmorzessis esmorzeu esmorzi esmorzin esmorzis esmorzo esmorzà esmorzàrem esmorzàreu esmorzàs esmorzàssem esmorzàsseu esmorzàssim esmorzàssiu esmorzàvem esmorzàveu esmorzés esmorzéssem esmorzésseu esmorzéssim esmorzéssiu esmorzí occ sept val v
sarapan
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

esmussar /az.muˈsa/ /az.muˈsaɾ/ /ez.muˈsa/ /ez.muˈsaɾ/ /əz.muˈsa/ alg ant bal cent eiv esmussa esmussada esmussades esmussaia esmussaien esmussaies esmussam esmussant esmussar esmussara esmussaran esmussarem esmussaren esmussares esmussareu esmussaria esmussarien esmussaries esmussariva esmussariven esmussarives esmussarà esmussaràs esmussaré esmussaríem esmussaríeu esmussarívem esmussaríveu esmussassen esmussasses esmussassin esmussassis esmussat esmussats esmussau esmussava esmussaven esmussaves esmussavi esmussavo esmusse esmusseguem esmusseguessa esmusseguessen esmusseguesses esmussegueu esmussegués esmusseguéssom esmusseguéssou esmussem esmussen esmusses esmussessa esmussessen esmussesses esmussessi esmussessin esmussessis esmusseu esmussi esmussin esmussis esmusso esmussos esmussà esmussàiem esmussàieu esmussàrem esmussàreu esmussàs esmussàssem esmussàsseu esmussàssim esmussàssiu esmussàvem esmussàvets esmussàveu esmussàvom esmussés esmusséssem esmussésseu esmusséssim esmusséssiu esmussí esmús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tumpul
Fer disminuir l'agudesa del tall o de la punta (d'un estri o d'una arma).

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
spageti

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
antariksa
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
orang-orangan

espanyar /as.paˈɲa/ /es.paˈɲa/ /es.paˈɲaɾ/ /əs.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espany espanya espanyada espanyades espanyam espanyant espanyar espanyara espanyaran espanyarem espanyaren espanyares espanyareu espanyaria espanyarien espanyaries espanyarà espanyaràs espanyaré espanyaríem espanyaríeu espanyassen espanyasses espanyassin espanyassis espanyat espanyats espanyau espanyava espanyaven espanyaves espanye espanyem espanyen espanyes espanyessen espanyesses espanyessin espanyessis espanyeu espanyi espanyin espanyis espanyo espanyà espanyàrem espanyàreu espanyàs espanyàssem espanyàsseu espanyàssim espanyàssiu espanyàvem espanyàveu espanyés espanyéssem espanyésseu espanyéssim espanyéssiu espanyí occ sept val v
forsa

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
Bahasa Spanyol
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
Bahasa Spanyol
Habitant o nadiu d'Espanya.
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

esparver /es.parˈβe/ /es.paɾˈveɾ/ /es.paɾˈβe/ /əs.pərˈbe/ /əs.pəɾˈve/ /əs.pəɾˈveɾ/ n masc
elang-alap
Ocell rapinyaire de dors marró grisós i el pit ratllat que s’alimenta d’ocells petits en boscos (Accipiter nisus).

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
pedang
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
bahu

espavilar /as.pa.βiˈɫa/ /es.pa.viˈɫaɾ/ /es.pa.βiˈɫa/ /əs.pə.viˈɫa/ /əs.pə.βiˈɫa/ alg ant bal cent eiv espavil espavila espavilada espavilades espavilaia espavilaien espavilaies espavilam espavilant espavilar espavilara espavilaran espavilarem espavilaren espavilares espavilareu espavilaria espavilarien espavilaries espavilariva espavilariven espavilarives espavilarà espavilaràs espavilaré espavilaríem espavilaríeu espavilarívem espavilaríveu espavilassen espavilasses espavilassin espavilassis espavilat espavilats espavilau espavilava espavilaven espavilaves espavilavi espavilavo espavile espavileguem espavileguessa espavileguessen espavileguesses espavilegueu espavilegués espavileguéssom espavileguéssou espavilem espavilen espaviles espavilessa espavilessen espavilesses espavilessi espavilessin espavilessis espavileu espavili espavilin espavilis espavilo espavilos espavils espavilà espavilàiem espavilàieu espavilàrem espavilàreu espavilàs espavilàssem espavilàsseu espavilàssim espavilàssiu espavilàvem espavilàvets espavilàveu espavilàvom espavilés espaviléssem espavilésseu espaviléssim espaviléssiu espavilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bangun
Posar l'enteniment en actiu, aguditzar l'enginy.

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
khusus spesial

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
dokter spesialis

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
pertunjukan

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
penonton

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
spesifik

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
lilin

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
bahasa Esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
harapan

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
menunggu
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
harap
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
jiwa
Part no material de la persona, ànima.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ alg ant bal cent eiv esperon esperona esperonada esperonades esperonaia esperonaien esperonaies esperonam esperonant esperonar esperonara esperonaran esperonarem esperonaren esperonares esperonareu esperonaria esperonarien esperonaries esperonariva esperonariven esperonarives esperonarà esperonaràs esperonaré esperonaríem esperonaríeu esperonarívem esperonaríveu esperonassen esperonasses esperonassin esperonassis esperonat esperonats esperonau esperonava esperonaven esperonaves esperonavi esperonavo esperone esperoneguem esperoneguessa esperoneguessen esperoneguesses esperonegueu esperonegués esperoneguéssom esperoneguéssou esperonem esperonen esperones esperonessa esperonessen esperonesses esperonessi esperonessin esperonessis esperoneu esperoni esperonin esperonis esperono esperonos esperons esperonà esperonàiem esperonàieu esperonàrem esperonàreu esperonàs esperonàssem esperonàsseu esperonàssim esperonàssiu esperonàvem esperonàvets esperonàveu esperonàvom esperonés esperonéssem esperonésseu esperonéssim esperonéssiu esperoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memacu
Picar amb els esperons al cavall.
(figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
memacu

espeternegar /es.pe.ter.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣaɾ/ /əs.pə.tər.nəˈɣa/ alg bal eiv espeterneg espeternega espeternegada espeternegades espeternegam espeternegant espeternegar espeternegara espeternegaran espeternegarem espeternegaren espeternegares espeternegareu espeternegaria espeternegarien espeternegaries espeternegarà espeternegaràs espeternegaré espeternegaríem espeternegaríeu espeternegassen espeternegasses espeternegassin espeternegassis espeternegat espeternegats espeternegau espeternegava espeternegaven espeternegaves espeternego espeternegue espeterneguem espeterneguen espeternegues espeterneguessen espeterneguesses espeterneguessin espeterneguessis espeternegueu espeternegui espeterneguin espeterneguis espeternegués espeterneguéssem espeterneguésseu espeterneguéssim espeterneguéssiu espeterneguí espeternegà espeternegàrem espeternegàreu espeternegàs espeternegàssem espeternegàsseu espeternegàssim espeternegàssiu espeternegàvem espeternegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
banting
Moure's les flames violentament, saltant espurnes.
Donar cops de peu a terra, agitar les cames o les potes.

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
mata-mata

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espia espiada espiades espiam espiant espiar espiara espiaran espiarem espiaren espiares espiareu espiaria espiarien espiaries espiarà espiaràs espiaré espiaríem espiaríeu espiassen espiasses espiassin espiassis espiat espiats espiau espiava espiaven espiaves espie espiem espien espies espiessen espiesses espiessin espiessis espieu espii espio espià espiàrem espiàreu espiàs espiàssem espiàsseu espiàssim espiàssiu espiàvem espiàveu espiés espiéssem espiésseu espiéssim espiéssiu espií espiï espiïn espiïs occ sept val v
memata-matai

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
bulir

espignet n masc
bersiul

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
duri
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
bayam

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
pilin

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
spirituel
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualitat /es.pi.ɾi.tu.a.ɫiˈtat/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
spirituel

esplendor /es.pɫenˈdo/ /es.pɫenˈdoɾ/ /əs.pɫənˈdo/ n fem
bersinar
Esclat de claror d'una closa que brilla o resplendeix.

esplet /esˈpɫet/ /əsˈpɫət/ /əsˈpɫɛt/ n masc
panen
Acció o efecte d'espletar.
limpah-ruah
Gran quantitat, abundància.

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
Kuntul Kerbau

espolsar /as.poɫˈsa/ /es.poɫˈsa/ /es.poɫˈsaɾ/ /əs.poɫˈsa/ /əs.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espols espolsa espolsada espolsades espolsam espolsant espolsar espolsara espolsaran espolsarem espolsaren espolsares espolsareu espolsaria espolsarien espolsaries espolsarà espolsaràs espolsaré espolsaríem espolsaríeu espolsassen espolsasses espolsassin espolsassis espolsat espolsats espolsau espolsava espolsaven espolsaves espolse espolsem espolsen espolses espolsessen espolsesses espolsessin espolsessis espolseu espolsi espolsin espolsis espolso espolsà espolsàrem espolsàreu espolsàs espolsàssem espolsàsseu espolsàssim espolsàssiu espolsàvem espolsàveu espolsés espolséssem espolsésseu espolséssim espolséssiu espolsí occ sept val v
mengebut
Treure la pols picant o fregant.
guncang
Sacsejar perquè se’n desprenguin coses lleugeres.
berburu
(pronominal) Treure’s del damunt allò que fa nosa.

espona /asˈpo.nɛ/ /esˈpo.na/ /əsˈpo.nə/ n fem
sebelah
Costat del llit.

esponera /es.poˈne.ɾa/ /əs.poˈne.ɾə/ /əs.puˈne.ɾə/ n fem
sayap

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
spons

esport /esˈpɔɾt/ n masc
olah raga olahraga

esport de pilota n masc
permainan bola

esposa /esˈpɔ.za/ /esˈpɔ.zɔ/ n fem
istri

esposallas n fem
pernikahan

esposayes n fem
pernikahan

esprémer /asˈpɾe.me/ /esˈpɾe.me/ /esˈpɾe.meɾ/ /əsˈpɾe.mə/ bal eiv esprem esprema espremem espremen esprement espremera espremeran espremerem espremeren espremeres espremereu espremeria espremerien espremeries espremerà espremeràs espremeré espremeríem espremeríeu espremes espremessen espremesses espremessin espremessis espremeu espremi espremia espremien espremies espremin espremis espremo esprems espremuda espremudes espremut espremuts espremé espremérem espreméreu espremés espreméssem espremésseu espreméssim espreméssiu espremí espremíem espremíeu esprémer occ sept v.cent val v
remas

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
letupan
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.
lembar
Petita porció d'una cosa.

espurnejar /as.pur.neˈʒa/ /es.pur.neˈʒa/ /es.puɾ.neˈd͡ʒa/ /es.puɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /əs.pur.nəˈʒa/ /əs.puɾ.nəˈd͡ʒa/ alg bal eiv espurnege espurnegem espurnegen espurneges espurnegessen espurnegesses espurnegessin espurnegessis espurnegeu espurnegi espurnegin espurnegis espurnegés espurnegéssem espurnegésseu espurnegéssim espurnegéssiu espurnegí espurneig espurneja espurnejada espurnejades espurnejam espurnejant espurnejar espurnejara espurnejaran espurnejarem espurnejaren espurnejares espurnejareu espurnejaria espurnejarien espurnejaries espurnejarà espurnejaràs espurnejaré espurnejaríem espurnejaríeu espurnejassen espurnejasses espurnejassin espurnejassis espurnejat espurnejats espurnejau espurnejava espurnejaven espurnejaves espurnejo espurnejà espurnejàrem espurnejàreu espurnejàs espurnejàssem espurnejàsseu espurnejàssim espurnejàssiu espurnejàvem espurnejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
gerimis

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
asparagus

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
sendok

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
bumbu

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
spesies

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ espessa espessos adj masc
kental

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
lavender

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
putar

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
beberan

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
skuas

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
jongkok

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
rangka kerangka
Conjunt dels ossos d'un animal, en especial els de les persones.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
bagan
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
punggung

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
umpan

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
kiri
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
kiri

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
kidal
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
sketsa

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esquia esquiada esquiades esquiam esquiant esquiar esquiara esquiaran esquiarem esquiaren esquiares esquiareu esquiaria esquiarien esquiaries esquiarà esquiaràs esquiaré esquiaríem esquiaríeu esquiassen esquiasses esquiassin esquiassis esquiat esquiats esquiau esquiava esquiaven esquiaves esquie esquiem esquien esquies esquiessen esquiesses esquiessin esquiessis esquieu esquii esquio esquià esquiàrem esquiàreu esquiàs esquiàssem esquiàsseu esquiàssim esquiàssiu esquiàvem esquiàveu esquiés esquiéssem esquiésseu esquiéssim esquiéssiu esquií esquiï esquiïn esquiïs occ sept val v
kaymak

esquif /esˈkif/ /əsˈkif/ n masc
meluncurkan
Bot de servei que es porta en els vaixells.

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ alg ant bal cent eiv esquil esquila esquilada esquilades esquilaia esquilaien esquilaies esquilam esquilant esquilar esquilara esquilaran esquilarem esquilaren esquilares esquilareu esquilaria esquilarien esquilaries esquilariva esquilariven esquilarives esquilarà esquilaràs esquilaré esquilaríem esquilaríeu esquilarívem esquilaríveu esquilassen esquilasses esquilassin esquilassis esquilat esquilats esquilau esquilava esquilaven esquilaves esquilavi esquilavo esquile esquileguem esquileguessa esquileguessen esquileguesses esquilegueu esquilegués esquileguéssom esquileguéssou esquilem esquilen esquiles esquilessa esquilessen esquilesses esquilessi esquilessin esquilessis esquileu esquili esquilin esquilis esquilo esquilos esquils esquilà esquilàiem esquilàieu esquilàrem esquilàreu esquilàs esquilàssem esquilàsseu esquilàssim esquilàssiu esquilàvem esquilàvets esquilàveu esquilàvom esquilés esquiléssem esquilésseu esquiléssim esquiléssiu esquilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memotong

esquinçar /as.kinˈsa/ /es.kinˈsa/ /es.kinˈsaɾ/ /əs.kinˈsa/ alg ant bal cent eiv esquince esquinceguem esquinceguessa esquinceguessen esquinceguesses esquincegueu esquincegués esquinceguéssom esquinceguéssou esquincem esquincen esquinces esquincessa esquincessen esquincesses esquincessi esquincessin esquincessis esquinceu esquinci esquincin esquincis esquincés esquincéssem esquincésseu esquincéssim esquincéssiu esquincí esquinç esquinça esquinçada esquinçades esquinçaia esquinçaien esquinçaies esquinçam esquinçant esquinçar esquinçara esquinçaran esquinçarem esquinçaren esquinçares esquinçareu esquinçaria esquinçarien esquinçaries esquinçariva esquinçariven esquinçarives esquinçarà esquinçaràs esquinçaré esquinçaríem esquinçaríeu esquinçarívem esquinçaríveu esquinçassen esquinçasses esquinçassin esquinçassis esquinçat esquinçats esquinçau esquinçava esquinçaven esquinçaves esquinçavi esquinçavo esquinço esquinços esquinçà esquinçàiem esquinçàieu esquinçàrem esquinçàreu esquinçàs esquinçàssem esquinçàsseu esquinçàssim esquinçàssiu esquinçàvem esquinçàvets esquinçàveu esquinçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bedah

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
bajing tupai
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
sekis

esquitlla /esˈki.ʎa/ /esˈkiʎ.ʎa/ /əsˈki.ʎə/ /əsˈkiʎ.ʎə/ n fem
cip

esquitllar /es.kiʎˈʎa/ /es.kiˈʎa/ /es.kiˈʎaɾ/ /əs.kiʎˈʎa/ /əs.kiˈʎa/ alg ant bal cent eiv esquitll esquitlla esquitllada esquitllades esquitllaia esquitllaien esquitllaies esquitllam esquitllant esquitllar esquitllara esquitllaran esquitllarem esquitllaren esquitllares esquitllareu esquitllaria esquitllarien esquitllaries esquitllariva esquitllariven esquitllarives esquitllarà esquitllaràs esquitllaré esquitllaríem esquitllaríeu esquitllarívem esquitllaríveu esquitllassen esquitllasses esquitllassin esquitllassis esquitllat esquitllats esquitllau esquitllava esquitllaven esquitllaves esquitllavi esquitllavo esquitlle esquitlleguem esquitlleguessa esquitlleguessen esquitlleguesses esquitllegueu esquitllegués esquitlleguéssom esquitlleguéssou esquitllem esquitllen esquitlles esquitllessa esquitllessen esquitllesses esquitllessi esquitllessin esquitllessis esquitlleu esquitlli esquitllin esquitllis esquitllo esquitllos esquitlls esquitllà esquitllàiem esquitllàieu esquitllàrem esquitllàreu esquitllàs esquitllàssem esquitllàsseu esquitllàssim esquitllàssiu esquitllàvem esquitllàvets esquitllàveu esquitllàvom esquitllés esquitlléssem esquitllésseu esquitlléssim esquitlléssiu esquitllí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
slip
Donar un cop a les ametlles per separar la clofolla del fruit.
Lliscar alguna cosa dels dits quan estava sent col·locada.
Marxar procurant de no ser vist.

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
skizofrenia

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
main ski

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
es

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
esensial

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
bensin
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
timur

establar /as.tabˈbɫa/ /es.tabˈbɫa/ /es.taˈbɫaɾ/ /es.taˈβɫa/ /əs.təbˈbɫa/ /əs.təˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) establ establa establada establades establam establant establar establaran establarem establaren establares establareu establaria establarien establaries establarà establaràs establaré establaríem establaríeu establassen establasses establassin establassis establat establats establau establava establaven establaves estable establem establen estables establessen establesses establessin establessis estableu establi establin establis establo establà establàrem establàreu establàs establàssem establàsseu establàssim establàssiu establàvem establàveu establés establéssem establésseu establéssim establéssiu establí occ sept v
istal

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
kandang
(per extensió) Lloc brut.

estacar /as.taˈka/ /as.taˈkaɾ/ /es.taˈka/ /es.taˈkaɾ/ /əs.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estac estaca estacada estacades estacam estacant estacar estacara estacaran estacarem estacaren estacares estacareu estacaria estacarien estacaries estacarà estacaràs estacaré estacaríem estacaríeu estacassen estacasses estacassin estacassis estacat estacats estacau estacava estacaven estacaves estaco estacà estacàrem estacàreu estacàs estacàssem estacàsseu estacàssim estacàssiu estacàvem estacàveu estaque estaquem estaquen estaques estaquessen estaquesses estaquessin estaquessis estaqueu estaqui estaquin estaquis estaqués estaquéssem estaquésseu estaquéssim estaquéssiu estaquí occ sept val v
atase

estació /es.ta.siˈo/ n fem
stasiun
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
musim
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estada /asˈta.ðɛ/ /esˈta.ða/ /əsˈta.ðə/ n fem
beradegan
Activitat educativa en la qual, durant uns dies, es dedica un temps important a fer una activitat concreta sota el guiatge de tècnics especialistes i, generalment, en un lloc fora de la residència habitual.

estadant /as.taˈðan/ /es.taˈðan/ /es.taˈðant/ /əs.təˈðan/ /əs.təˈðant/ n masc
penyewa

estadi /esˈta.ði/ n masc
stadion
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
ahli statistik

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
statistika

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
mengecoh

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ alg ant bal cent eiv estaf estafa estafada estafades estafaia estafaien estafaies estafam estafant estafar estafara estafaran estafarem estafaren estafares estafareu estafaria estafarien estafaries estafariva estafariven estafarives estafarà estafaràs estafaré estafaríem estafaríeu estafarívem estafaríveu estafassen estafasses estafassin estafassis estafat estafats estafau estafava estafaven estafaves estafavi estafavo estafe estafeguem estafeguessa estafeguessen estafeguesses estafegueu estafegués estafeguéssom estafeguéssou estafem estafen estafes estafessa estafessen estafesses estafessi estafessin estafessis estafeu estafi estafin estafis estafo estafos estafs estafà estafàiem estafàieu estafàrem estafàreu estafàs estafàssem estafàsseu estafàssim estafàssiu estafàvem estafàvets estafàveu estafàvom estafés estaféssem estafésseu estaféssim estaféssiu estafí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menipu
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estagnació /es.taŋ.na.siˈo/ /es.taɡ.na.siˈo/ /əs.təŋ.nə.siˈo/ n fem
kemandekan

estalquejar /es.taɫ.keˈd͡ʒa/ /es.taɫ.keˈd͡ʒaɾ/ /es.taɫ.keˈʒa/ /əs.təɫ.kəˈd͡ʒa/ /əs.təɫ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estalquege estalquegem estalquegen estalqueges estalquegessen estalquegesses estalquegessin estalquegessis estalquegeu estalquegi estalquegin estalquegis estalquegés estalquegéssem estalquegésseu estalquegéssim estalquegéssiu estalquegí estalqueig estalqueja estalquejada estalquejades estalquejam estalquejant estalquejar estalquejara estalquejaran estalquejarem estalquejaren estalquejares estalquejareu estalquejaria estalquejarien estalquejaries estalquejarà estalquejaràs estalquejaré estalquejaríem estalquejaríeu estalquejassen estalquejasses estalquejassin estalquejassis estalquejat estalquejats estalquejau estalquejava estalquejaven estalquejaves estalquejo estalquejà estalquejàrem estalquejàreu estalquejàs estalquejàssem estalquejàsseu estalquejàssim estalquejàssiu estalquejàvem estalquejàveu occ val v
kuntit, menguntit

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
tabungan

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ alg bal eiv estalvia estalviada estalviades estalviam estalviant estalviar estalviara estalviaran estalviarem estalviaren estalviares estalviareu estalviaria estalviarien estalviaries estalviarà estalviaràs estalviaré estalviaríem estalviaríeu estalviassen estalviasses estalviassin estalviassis estalviat estalviats estalviau estalviava estalviaven estalviaves estalvie estalviem estalvien estalvies estalviessen estalviesses estalviessin estalviessis estalvieu estalvii estalvio estalvià estalviàrem estalviàreu estalviàs estalviàssem estalviàsseu estalviàssim estalviàssiu estalviàvem estalviàveu estalviés estalviéssem estalviésseu estalviéssim estalviéssiu estalvií estalviï estalviïn estalviïs nota 1 occ sept v.cent val v
menghemat

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estamp estampa estampada estampades estampam estampant estampar estampara estamparan estamparem estamparen estampares estampareu estamparia estamparien estamparies estamparà estamparàs estamparé estamparíem estamparíeu estampassen estampasses estampassin estampassis estampat estampats estampau estampava estampaven estampaves estampe estampem estampen estampes estampessen estampesses estampessin estampessis estampeu estampi estampin estampis estampo estampà estampàrem estampàreu estampàs estampàssem estampàsseu estampàssim estampàssiu estampàvem estampàveu estampés estampéssem estampésseu estampéssim estampéssiu estampí occ sept val v
cap
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.
banting
(figurat, amb la preposició a) Llançar violentament sobre alguna cosa.

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
diri

estandardització n fem
standardisasi

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
kolam
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
timah
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estança /esˈtan.sa/ /əsˈtan.sə/ n fem
ruang
Habitació, cambra on s’està habitualment.
bait
Estrofa formada per versos amb rima en consonant de disposició variable i amb estructura que es repeteix.

estar /asˈta/ /asˈtaɾ/ /esˈta/ /esˈtaɾ/ /əsˈta/ Notes: (1) en usos pronominals alg bal estada estades estam estan estant estar estaran estarem estareu estaria estarien estaries estarà estaràs estaré estaríem estaríeu estat estats estau estava estaven estaves estem esteu estic estiga estiguem estiguen estiguera estigueren estigueres estigues estiguessen estiguesses estiguessin estiguessis estigueu estigui estiguin estiguis estigué estiguérem estiguéreu estigués estiguéssem estiguésseu estiguéssim estiguéssiu estiguí està estàs estàvem estàveu mall occ val val (1) v
berada
Ser-hi en un assumpte.

estar com una canya v
kurus

estar en grec v
bahasa dewa

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
keadaan
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatus /esˈta.tus/ /əsˈta.tus/ n masc
anggaran rumah tangga

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ n masc
ketetapan hukum

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
bintang
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
prasasti
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
serpihan

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
panji

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ bal estenc estendran estendre estendrem estendreu estendria estendrien estendries estendrà estendràs estendré estendríem estendríeu estenem estenen estenent esteneu estenga estenguem estenguen estenguera estengueren estengueres estengues estenguessen estenguesses estenguessin estenguessis estengueu estengui estenguin estenguis estengué estenguérem estenguéreu estengués estenguéssem estenguésseu estenguéssim estenguéssiu estenguí estenia estenien estenies estens esteníem esteníeu estesa esteses estesos estès estén estés occ val v
mengelantang
Estirar una cosa ocupant el màxim d'espai possible.
Col·laborar en la difusió d'una notícia.
cuci mata
Penjar la roba rentada d'un fil perquè s'eixugui amb l'aire natural.
baring
(pilota basca) Llançar la pilota amb força, de manera que recorri tants quadres com sigui possible.

estendre's com una taca d'oli v
sebar luas

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
jemuran

estereotipar /esˌte.ɾe.o.tiˈpa/ /esˌte.ɾe.o.tiˈpaɾ/ /əsˌtɛ.ɾə.o.tiˈpa/ /əsˌtɛ.ɾə.u.tiˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estereotip estereotipa estereotipada estereotipades estereotipam estereotipant estereotipar estereotipara estereotiparan estereotiparem estereotiparen estereotipares estereotipareu estereotiparia estereotiparien estereotiparies estereotiparà estereotiparàs estereotiparé estereotiparíem estereotiparíeu estereotipassen estereotipasses estereotipassin estereotipassis estereotipat estereotipats estereotipau estereotipava estereotipaven estereotipaves estereotipe estereotipem estereotipen estereotipes estereotipessen estereotipesses estereotipessin estereotipessis estereotipeu estereotipi estereotipin estereotipis estereotipo estereotipà estereotipàrem estereotipàreu estereotipàs estereotipàssem estereotipàsseu estereotipàssim estereotipàssiu estereotipàvem estereotipàveu estereotipés estereotipéssem estereotipésseu estereotipéssim estereotipéssiu estereotipí occ sept val v
stéréotipê
Carregar (cert grup) d'un estereotip.

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
sterilisasi

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esterilitz esterilitza esterilitzada esterilitzades esterilitzam esterilitzant esterilitzar esterilitzara esterilitzaran esterilitzarem esterilitzaren esterilitzares esterilitzareu esterilitzaria esterilitzarien esterilitzaries esterilitzarà esterilitzaràs esterilitzaré esterilitzaríem esterilitzaríeu esterilitzassen esterilitzasses esterilitzassin esterilitzassis esterilitzat esterilitzats esterilitzau esterilitzava esterilitzaven esterilitzaves esterilitze esterilitzem esterilitzen esterilitzes esterilitzessen esterilitzesses esterilitzessin esterilitzessis esterilitzeu esterilitzi esterilitzin esterilitzis esterilitzo esterilitzà esterilitzàrem esterilitzàreu esterilitzàs esterilitzàssem esterilitzàsseu esterilitzàssim esterilitzàssiu esterilitzàvem esterilitzàveu esterilitzés esterilitzéssem esterilitzésseu esterilitzéssim esterilitzéssiu esterilitzí occ sept val v
memandulkan
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
bersin

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
bersin

estesa /esˈte.za/ /əsˈtə.zə/ /əsˈtɛ.zə/ n fem
sebar luas

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
ranting
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
gagang pistol
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estil /esˈtiɫ/ n masc
stail gaya

estilar-se /es.tiˈɫaɾ.se/ /əs.ti.ɫərˈsə/ /əs.tiˈɫar.sə/ /əs.tiˈɫaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv estil estila estilada estilades estilaia estilaien estilaies estilam estilant estilar estilara estilaran estilarem estilaren estilares estilareu estilaria estilarien estilaries estilariva estilariven estilarives estilarà estilaràs estilaré estilaríem estilaríeu estilarívem estilaríveu estilassen estilasses estilassin estilassis estilat estilats estilau estilava estilaven estilaves estilavi estilavo estile estileguem estileguessa estileguessen estileguesses estilegueu estilegués estileguéssom estileguéssou estilem estilen estiles estilessa estilessen estilesses estilessi estilessin estilessis estileu estili estilin estilis estilo estilos estils estilà estilàiem estilàieu estilàrem estilàreu estilàs estilàssem estilàsseu estilàssim estilàssiu estilàvem estilàvets estilàveu estilàvom estilés estiléssem estilésseu estiléssim estiléssiu estilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bawa

estimació /es.ti.ma.siˈo/ /əs.ti.mə.siˈo/ n fem
pengiraan

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
cinta
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
tercinta
Que inspira sentiments d'afecte.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ n masc
kekasih
Persona amb qui es té una relació sexual i sentimental il·lícita.

estirada /as.tiˈɾa.ðɛ/ /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa.ða/ /əs.tiˈɾa.ðə/ n fem
menarik
Acció o efecte d’estirar.
meloncat ke dalam air
(esports de pilota) Acció i efecte de llançar-se cap a un costat per jugar la pilota, la bola o el disc o bé, en el cas del porter, per rebutjar-la o retenir-la.

estirar-se v
meloncat ke dalam air

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
musim panas musim kemarau

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ alg bal eiv estiuege estiuegem estiuegen estiueges estiuegessen estiuegesses estiuegessin estiuegessis estiuegeu estiuegi estiuegin estiuegis estiuegés estiuegéssem estiuegésseu estiuegéssim estiuegéssiu estiuegí estiueig estiueja estiuejada estiuejades estiuejam estiuejant estiuejar estiuejara estiuejaran estiuejarem estiuejaren estiuejares estiuejareu estiuejaria estiuejarien estiuejaries estiuejarà estiuejaràs estiuejaré estiuejaríem estiuejaríeu estiuejassen estiuejasses estiuejassin estiuejassis estiuejat estiuejats estiuejau estiuejava estiuejaven estiuejaves estiuejo estiuejà estiuejàrem estiuejàreu estiuejàs estiuejàssem estiuejàsseu estiuejàssim estiuejàssiu estiuejàvem estiuejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
musim panas

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
bursa
Conjunt de productes emmagatzemats per al subministrament.

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
kotak pensil

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
stola

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
detik

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
keset
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
tikar
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
(botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estorar /as.toˈɾaɾ/ /es.toˈɾa/ /es.toˈɾaɾ/ /əs.toˈɾa/ /əs.tuˈɾa/ alg ant bal cent eiv estor estora estorada estorades estoraia estoraien estoraies estoram estorant estorar estorara estoraran estorarem estoraren estorares estorareu estoraria estorarien estoraries estorariva estorariven estorarives estorarà estoraràs estoraré estoraríem estoraríeu estorarívem estoraríveu estorassen estorasses estorassin estorassis estorat estorats estorau estorava estoraven estoraves estoravi estoravo estore estoreguem estoreguessa estoreguessen estoreguesses estoregueu estoregués estoreguéssom estoreguéssou estorem estoren estores estoressa estoressen estoresses estoressi estoressin estoressis estoreu estori estorin estoris estoro estoros estors estorà estoràiem estoràieu estoràrem estoràreu estoràs estoràssem estoràsseu estoràssim estoràssiu estoràvem estoràvets estoràveu estoràvom estorés estoréssem estorésseu estoréssim estoréssiu estorí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
karpet

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
jalak

estotjar /as.tuˈd͡ʒa/ /es.toˈd͡ʒa/ /es.toˈd͡ʒaɾ/ /əs.toˈd͡ʒa/ /əs.tuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estotgem estotgen estotges estotgessen estotgesses estotgessin estotgessis estotgeu estotgi estotgin estotgis estotgés estotgéssem estotgésseu estotgéssim estotgéssiu estotgí estotj estotja estotjada estotjades estotjam estotjant estotjar estotjaran estotjarem estotjaren estotjares estotjareu estotjaria estotjarien estotjaries estotjarà estotjaràs estotjaré estotjaríem estotjaríeu estotjassen estotjasses estotjassin estotjassis estotjat estotjats estotjau estotjava estotjaven estotjaves estotjo estotjà estotjàrem estotjàreu estotjàs estotjàssem estotjàsseu estotjàssim estotjàssiu estotjàvem estotjàveu v
jaga

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
stoikisme

estrafer /as.tɾaˈfe/ /es.tɾaˈfe/ /es.tɾaˈfeɾ/ /əs.tɾəˈfe/ estrafacen estrafaces estrafaci estrafacin estrafacis estrafaig estrafan estrafaran estrafarem estrafareu estrafaria estrafarien estrafaries estrafarà estrafaràs estrafaré estrafaríem estrafaríeu estrafaç estrafaça estrafeia estrafeien estrafeies estrafem estrafent estrafer estrafera estraferen estraferes estrafessen estrafesses estrafessin estrafessis estrafet estrafeta estrafetes estrafets estrafeu estrafiu estrafà estrafàs estrafèiem estrafèieu estraféiem estraféieu estraférem estraféreu estrafés estraféssem estrafésseu estraféssim estraféssiu estraféu val v
menyamar
Canviar alguna cosa perquè no sigui reconeguda o que sembli pertànyer a un altre.

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
luar negeri
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrangul estrangula estrangulada estrangulades estrangulam estrangulant estrangular estrangulara estrangularan estrangularem estrangularen estrangulares estrangulareu estrangularia estrangularien estrangularies estrangularà estrangularàs estrangularé estrangularíem estrangularíeu estrangulassen estrangulasses estrangulassin estrangulassis estrangulat estrangulats estrangulau estrangulava estrangulaven estrangulaves estrangule estrangulem estrangulen estrangules estrangulessen estrangulesses estrangulessin estrangulessis estranguleu estranguli estrangulin estrangulis estrangulo estrangulà estrangulàrem estrangulàreu estrangulàs estrangulàssem estrangulàsseu estrangulàssim estrangulàssiu estrangulàvem estrangulàveu estrangulés estranguléssem estrangulésseu estranguléssim estranguléssiu estrangulí occ sept val v
mencekik

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
aneh
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ adv
anehnya

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
strata

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
strategi

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
strategis

estrebada /as.tɾeˈβa.ðɛ/ /es.tɾeˈba.ða/ /əs.tɾəˈβa.ðə/ n fem
menarik

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
bintang
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estremir /es.tɾeˈmi/ /es.tɾeˈmiɾ/ /əs.tɾəˈmi/ bal estremeix estremeixen estremeixes estremeixi estremeixin estremeixis estremeixo estremesc estremesqui estremesquin estremesquis estremia estremida estremides estremien estremies estremiguem estremigueu estremim estremint estremir estremira estremiran estremirem estremiren estremires estremireu estremiria estremirien estremiries estremirà estremiràs estremiré estremiríem estremiríeu estremisc estremisca estremisquen estremisques estremissen estremisses estremissin estremissis estremit estremits estremiu estremix estremixen estremixes estremixo estremí estremíem estremíeu estremírem estremíreu estremís estremíssem estremísseu estremíssim estremíssiu n-occ occ sept val v
guncang

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
penampilan perdana
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.
ujung
(sovint en plural) Regal com a gratificació d’un servei ordinari.

estrenar /as.tɾeˈna/ /es.tɾeˈna/ /es.tɾeˈnaɾ/ /əs.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estrena estrenada estrenades estrenam estrenant estrenar estrenara estrenaran estrenarem estrenaren estrenares estrenareu estrenaria estrenarien estrenaries estrenarà estrenaràs estrenaré estrenaríem estrenaríeu estrenassen estrenasses estrenassin estrenassis estrenat estrenats estrenau estrenava estrenaven estrenaves estrene estrenem estrenen estrenes estrenessen estrenesses estrenessin estrenessis estreneu estreni estrenin estrenis estreno estrenà estrenàrem estrenàreu estrenàs estrenàssem estrenàsseu estrenàssim estrenàssiu estrenàvem estrenàveu estrenés estrenéssem estrenésseu estrenéssim estrenéssiu estrení estrén occ sept val v
penampilan perdana
Referit a un espectacle, a una representació teatral, musical, etc. presentar-lo al públic per primer cop.

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv estressa estressada estressades estressaia estressaien estressaies estressam estressant estressar estressara estressaran estressarem estressaren estressares estressareu estressaria estressarien estressaries estressariva estressariven estressarives estressarà estressaràs estressaré estressaríem estressaríeu estressarívem estressaríveu estressassen estressasses estressassin estressassis estressat estressats estressau estressava estressaven estressaves estressavi estressavo estresse estresseguem estresseguessa estresseguessen estresseguesses estressegueu estressegués estresseguéssom estresseguéssou estressem estressen estresses estressessa estressessen estressesses estressessi estressessin estressessis estresseu estressi estressin estressis estresso estressos estressà estressàiem estressàieu estressàrem estressàreu estressàs estressàssem estressàsseu estressàssim estressàssiu estressàvem estressàvets estressàveu estressàvom estressés estresséssem estressésseu estresséssim estresséssiu estressí estrès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stres

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
sempit
Que té poca amplada.

estri n masc
burung

estria /esˈtɾi.a/ n fem
asoy

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ n fem
penjahat
Pervers.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
stronsium

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
struktur
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
struktural

estruç /esˈtɾus/ n masc
burung unta

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ bal estrenc estrenguem estrengueren estrengueres estrenguessin estrenguessis estrengueu estrengui estrenguin estrenguis estrengué estrenguérem estrenguéreu estrengués estrenguéssim estrenguéssiu estrenguí estreny estrenya estrenyem estrenyen estrenyent estrenyera estrenyeran estrenyerem estrenyeren estrenyeres estrenyereu estrenyeria estrenyerien estrenyeries estrenyerà estrenyeràs estrenyeré estrenyeríem estrenyeríeu estrenyes estrenyessen estrenyesses estrenyessin estrenyessis estrenyeu estrenyi estrenyia estrenyien estrenyies estrenyin estrenyis estrenyo estrenys estrenyé estrenyérem estrenyéreu estrenyés estrenyéssem estrenyésseu estrenyéssim estrenyéssiu estrenyí estrenyíem estrenyíeu estret estreta estretes estrets estrènyer occ sept val v
sempit
Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
stres

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
estuari

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
apresiasi
Acció d'estudiar.
kajian
Habitació dedicada per estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
mahasiswa
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiantil /es.tu.ði.anˈtiɫ/ /əs.tu.ði.ənˈtiɫ/ adj
mahasiswa

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estudia estudiada estudiades estudiam estudiant estudiar estudiara estudiaran estudiarem estudiaren estudiares estudiareu estudiaria estudiarien estudiaries estudiarà estudiaràs estudiaré estudiaríem estudiaríeu estudiassen estudiasses estudiassin estudiassis estudiat estudiats estudiau estudiava estudiaven estudiaves estudie estudiem estudien estudies estudiessen estudiesses estudiessin estudiessis estudieu estudii estudio estudià estudiàrem estudiàreu estudiàs estudiàssem estudiàsseu estudiàssim estudiàssiu estudiàvem estudiàveu estudiés estudiéssem estudiésseu estudiéssim estudiéssiu estudií estudiï estudiïn estudiïs occ sept val v
belajar
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
kompor

estult /esˈtuɫt/ /əsˈtuɫt/ adj masc
bebal

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
setur

esturió beluga n masc
ikan beluga

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
standar
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
standar
norma, especificació

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
statis

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
statika

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
patung

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
steril
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
estetik

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
stimulus

estómac /esˈto.mak/ n masc
perut lambung

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
bebal

esvair /az.βaˈi/ /az.βaˈiɾ/ /ez.vaˈiɾ/ /ez.βaˈi/ /əz.bəˈi/ /əz.vəˈi/ bal esvaeix esvaeixen esvaeixes esvaeixi esvaeixin esvaeixis esvaeixo esvaesc esvaesqui esvaesquin esvaesquis esvaint esvair esvairan esvairem esvaireu esvairia esvairien esvairies esvairà esvairàs esvairé esvairíem esvairíeu esvaí esvaíem esvaíeu esvaírem esvaíreu esvaís esvaíssem esvaísseu esvaíssim esvaíssiu esvaïa esvaïda esvaïdes esvaïen esvaïes esvaïguem esvaïgueu esvaïm esvaïra esvaïren esvaïres esvaïsc esvaïsca esvaïsquen esvaïsques esvaïssen esvaïsses esvaïssin esvaïssis esvaït esvaïts esvaïu esvaïx esvaïxen esvaïxes esvaïxo n-occ occ sept val v
ketewasan
Desfer l’enemic.
pingsan
(pronominal) Defallir.

esvoranc /az.βoˈɾaŋ/ /ez.voˈɾaŋk/ /ez.βoˈɾaŋ/ /əz.buˈɾaŋ/ /əz.voˈɾaŋk/ /əz.vuˈɾaŋk/ n masc
lobang

esvàstica /ezˈvas.ti.ka/ /ezˈβas.ti.ka/ /əzˈbas.ti.kə/ /əzˈvas.ti.kə/ n fem
swastika

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
esofagus

et /et/ pronoun
Anda

etapa /eˈta.pa/ /əˈta.pə/ n fem
beradegan

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
dan sebagainya

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
abadi

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etimologi

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
etnosentrisme

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etnologi

etzibar /e.d͡ziˈbaɾ/ /e.d͡ziˈβa/ /ə.d͡ziˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) etzib etziba etzibada etzibades etzibam etzibant etzibar etzibara etzibaran etzibarem etzibaren etzibares etzibareu etzibaria etzibarien etzibaries etzibarà etzibaràs etzibaré etzibaríem etzibaríeu etzibassen etzibasses etzibassin etzibassis etzibat etzibats etzibau etzibava etzibaven etzibaves etzibe etzibem etziben etzibes etzibessen etzibesses etzibessin etzibessis etzibeu etzibi etzibin etzibis etzibo etzibà etzibàrem etzibàreu etzibàs etzibàssem etzibàsseu etzibàssim etzibàssiu etzibàvem etzibàveu etzibés etzibéssem etzibésseu etzibéssim etzibéssiu etzibí occ sept val v
kena
Donar un cop sobtadament.

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eukariota

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
ekaristi

eufemisme /ew.feˈmiz.me/ n masc
eufemisme

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
euforia

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europium

eurovisiu /ew.ɾo.viˈziw/ /ew.ɾo.βiˈziw/ /əw.ɾo.viˈziw/ /əw.ɾu.viˈziw/ /əw.ɾu.βiˈziw/ adj masc
Eurovision

eurozona /ˌɛw.ɾoˈzo.na/ /ˌɛw.ɾoˈzo.nə/ /ˌɛw.ɾuˈzo.nə/ n fem
Zona Euro

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eutanasia

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
injil

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evapor evapora evaporada evaporades evaporam evaporant evaporar evaporara evaporaran evaporarem evaporaren evaporares evaporareu evaporaria evaporarien evaporaries evaporarà evaporaràs evaporaré evaporaríem evaporaríeu evaporassen evaporasses evaporassin evaporassis evaporat evaporats evaporau evaporava evaporaven evaporaves evapore evaporem evaporen evapores evaporessen evaporesses evaporessin evaporessis evaporeu evapori evaporin evaporis evaporo evaporà evaporàrem evaporàreu evaporàs evaporàssem evaporàsseu evaporàssim evaporàssiu evaporàvem evaporàveu evaporés evaporéssem evaporésseu evaporéssim evaporéssiu evaporí occ sept val v
menguap

evasió fiscal n fem
pengemplangan pajak

eventualment /e.ven.tuˌaɫˈment/ /e.βen.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈment/ /ə.βən.tuˌaɫˈmen/ adv
mungkin saja

evidenciar /e.vi.ðen.siˈaɾ/ /e.βi.ðen.siˈa/ /ə.vi.ðən.siˈa/ /ə.βi.ðən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) evidencia evidenciada evidenciades evidenciam evidenciant evidenciar evidenciara evidenciaran evidenciarem evidenciaren evidenciares evidenciareu evidenciaria evidenciarien evidenciaries evidenciarà evidenciaràs evidenciaré evidenciaríem evidenciaríeu evidenciassen evidenciasses evidenciassin evidenciassis evidenciat evidenciats evidenciau evidenciava evidenciaven evidenciaves evidencie evidenciem evidencien evidencies evidenciessen evidenciesses evidenciessin evidenciessis evidencieu evidencii evidencio evidencià evidenciàrem evidenciàreu evidenciàs evidenciàssem evidenciàsseu evidenciàssim evidenciàssiu evidenciàvem evidenciàveu evidenciés evidenciéssem evidenciésseu evidenciéssim evidenciéssiu evidencií evidenciï evidenciïn evidenciïs occ sept val v
menguji

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
gamblang

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evit evita evitada evitades evitam evitant evitar evitara evitaran evitarem evitaren evitares evitareu evitaria evitarien evitaries evitarà evitaràs evitaré evitaríem evitaríeu evitassen evitasses evitassin evitassis evitat evitats evitau evitava evitaven evitaves evite evitem eviten evites evitessen evitesses evitessin evitessis eviteu eviti evitin evitis evito evità evitàrem evitàreu evitàs evitàssem evitàsseu evitàssim evitàssiu evitàvem evitàveu evités evitéssem evitésseu evitéssim evitéssiu evití occ sept val v
menghindari

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ alg ant bal cent eiv evoc evoca evocada evocades evocaia evocaien evocaies evocam evocant evocar evocara evocaran evocarem evocaren evocares evocareu evocaria evocarien evocaries evocariva evocariven evocarives evocarà evocaràs evocaré evocaríem evocaríeu evocarívem evocaríveu evocassen evocasses evocassin evocassis evocat evocats evocau evocava evocaven evocaves evocavi evocavo evoco evocos evocà evocàiem evocàieu evocàrem evocàreu evocàs evocàssem evocàsseu evocàssim evocàssiu evocàvem evocàvets evocàveu evocàvom evoque evoqueguem evoqueguessa evoqueguessen evoqueguesses evoquegueu evoquegués evoqueguéssom evoqueguéssou evoquem evoquen evoques evoquessa evoquessen evoquesses evoquessi evoquessin evoquessis evoqueu evoqui evoquin evoquis evoqués evoquéssem evoquésseu evoquéssim evoquéssiu evoquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
membawa-bawa

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
evolusi

exacerbar /eɡ.za.serˈβa/ /eɡ.za.seɾˈbaɾ/ /eɡ.za.seɾˈβa/ /əɡ.zə.sərˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) exacerb exacerba exacerbada exacerbades exacerbam exacerbant exacerbar exacerbara exacerbaran exacerbarem exacerbaren exacerbares exacerbareu exacerbaria exacerbarien exacerbaries exacerbarà exacerbaràs exacerbaré exacerbaríem exacerbaríeu exacerbassen exacerbasses exacerbassin exacerbassis exacerbat exacerbats exacerbau exacerbava exacerbaven exacerbaves exacerbe exacerbem exacerben exacerbes exacerbessen exacerbesses exacerbessin exacerbessis exacerbeu exacerbi exacerbin exacerbis exacerbo exacerbà exacerbàrem exacerbàreu exacerbàs exacerbàssem exacerbàsseu exacerbàssim exacerbàssiu exacerbàvem exacerbàveu exacerbés exacerbéssem exacerbésseu exacerbéssim exacerbéssiu exacerbí occ sept val v
memperuncing

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
tepat

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
akurat
Precís, ajustat a un patró.
cert

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ alg ant bal cent eiv exalt exalta exaltada exaltades exaltaia exaltaien exaltaies exaltam exaltant exaltar exaltara exaltaran exaltarem exaltaren exaltares exaltareu exaltaria exaltarien exaltaries exaltariva exaltariven exaltarives exaltarà exaltaràs exaltaré exaltaríem exaltaríeu exaltarívem exaltaríveu exaltassen exaltasses exaltassin exaltassis exaltat exaltats exaltau exaltava exaltaven exaltaves exaltavi exaltavo exalte exalteguem exalteguessa exalteguessen exalteguesses exaltegueu exaltegués exalteguéssom exalteguéssou exaltem exalten exaltes exaltessa exaltessen exaltesses exaltessi exaltessin exaltessis exalteu exalti exaltin exaltis exalto exaltos exalts exaltà exaltàiem exaltàieu exaltàrem exaltàreu exaltàs exaltàssem exaltàsseu exaltàssim exaltàssiu exaltàvem exaltàvets exaltàveu exaltàvom exaltés exaltéssem exaltésseu exaltéssim exaltéssiu exaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
acung
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

examen final n masc
ujian akhir

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ alg ant bal cent eiv examina examinada examinades examinaia examinaien examinaies examinam examinant examinar examinara examinaran examinarem examinaren examinares examinareu examinaria examinarien examinaries examinariva examinariven examinarives examinarà examinaràs examinaré examinaríem examinaríeu examinarívem examinaríveu examinassen examinasses examinassin examinassis examinat examinats examinau examinava examinaven examinaves examinavi examinavo examine examineguem examineguessa examineguessen examineguesses examinegueu examinegués examineguéssom examineguéssou examinem examinen examines examinessa examinessen examinesses examinessi examinessin examinessis examineu examini examinin examinis examino examinos examinà examinàiem examinàieu examinàrem examinàreu examinàs examinàssem examinàsseu examinàssim examinàssiu examinàvem examinàvets examinàveu examinàvom examinés examinéssem examinésseu examinéssim examinéssiu examiní examín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bahas

exasperació /eɡ.zas.pe.ɾa.siˈo/ /əɡ.zəs.pə.ɾə.siˈo/ n fem
kegeraman

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ bal excedeix excedeixen excedeixes excedeixi excedeixin excedeixis excedeixo excedesc excedesqui excedesquin excedesquis excedia excedida excedides excedien excedies excediguem excedigueu excedim excedint excedir excedira excediran excedirem excediren excedires excedireu excediria excedirien excediries excedirà excediràs excediré excediríem excediríeu excedisc excedisca excedisquen excedisques excedissen excedisses excedissin excedissis excedit excedits excediu excedix excedixen excedixes excedixo excedí excedíem excedíeu excedírem excedíreu excedís excedíssem excedísseu excedíssim excedíssiu n-occ occ sept val v
melampaui
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excedència /ek.seˈðɛn.si.a/ /ək.səˈðɛn.si.ə/ n fem
Berangkat

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
unggul
De gran valor.

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
keunggulan

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
eksklusif

excrement /eks.kɾeˈmen/ /eks.kɾeˈment/ /əks.kɾəˈmen/ /əks.kɾəˈment/ n masc
tahi

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
ampun

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
persembahan

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
melaksanakan
Portar a terme un treball fins al final.
Tocar amb un instrument una obra musical.
eksekusi
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
patut dicontoh
Que pot servir d'exemple.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
misal contoh

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
latihan

exercici estructural n masc
berlatih

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ alg ant bal cent eiv exercit exercita exercitada exercitades exercitaia exercitaien exercitaies exercitam exercitant exercitar exercitara exercitaran exercitarem exercitaren exercitares exercitareu exercitaria exercitarien exercitaries exercitariva exercitariven exercitarives exercitarà exercitaràs exercitaré exercitaríem exercitaríeu exercitarívem exercitaríveu exercitassen exercitasses exercitassin exercitassis exercitat exercitats exercitau exercitava exercitaven exercitaves exercitavi exercitavo exercite exerciteguem exerciteguessa exerciteguessen exerciteguesses exercitegueu exercitegués exerciteguéssom exerciteguéssou exercitem exerciten exercites exercitessa exercitessen exercitesses exercitessi exercitessin exercitessis exerciteu exerciti exercitin exercitis exercito exercitos exercits exercità exercitàiem exercitàieu exercitàrem exercitàreu exercitàs exercitàssem exercitàsseu exercitàssim exercitàssiu exercitàvem exercitàvets exercitàveu exercitàvom exercités exercitéssem exercitésseu exercitéssim exercitéssiu exercití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
latihan

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ bal exigeix exigeixen exigeixes exigeixi exigeixin exigeixis exigeixo exigesc exigesqui exigesquin exigesquis exigia exigida exigides exigien exigies exigiguem exigigueu exigim exigint exigir exigira exigiran exigirem exigiren exigires exigireu exigiria exigirien exigiries exigirà exigiràs exigiré exigiríem exigiríeu exigisc exigisca exigisquen exigisques exigissen exigisses exigissin exigissis exigit exigits exigiu exigix exigixen exigixes exigixo exigí exigíem exigíeu exigírem exigíreu exigís exigíssem exigísseu exigíssim exigíssiu n-occ occ sept val v
permintaan

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
eksil

exiliar /eɡ.zi.ɫiˈa/ /eɡ.zi.ɫiˈaɾ/ /əɡ.zi.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exilia exiliada exiliades exiliam exiliant exiliar exiliara exiliaran exiliarem exiliaren exiliares exiliareu exiliaria exiliarien exiliaries exiliarà exiliaràs exiliaré exiliaríem exiliaríeu exiliassen exiliasses exiliassin exiliassis exiliat exiliats exiliau exiliava exiliaven exiliaves exilie exiliem exilien exilies exiliessen exiliesses exiliessin exiliessis exilieu exilii exilio exilià exiliàrem exiliàreu exiliàs exiliàssem exiliàsseu exiliàssim exiliàssiu exiliàvem exiliàveu exiliés exiliéssem exiliésseu exiliéssim exiliéssiu exilií exiliï exiliïn exiliïs occ sept val v
eksil
Condemnar algú a l'exili.

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
orang buangan

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
ada
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
eksistensi

exoesquelet /eɡ.zo.es.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
eksoskeleton

exormador n masc
dukun

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
harapan

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
harapan

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
ekspedisi

expedient /eks.pe.ðiˈen/ /eks.pe.ðiˈent/ /əks.pə.ðiˈen/ /əks.pə.ðiˈent/ n masc
berkas

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ alg ant bal centr eiv expel·leix expel·leixa expel·leixen expel·leixes expel·leixi expel·leixin expel·leixis expel·leixo expel·leixs expel·lesc expel·lesca expel·lesquen expel·lesques expel·lesqui expel·lesquin expel·lesquis expel·lia expel·lida expel·lides expel·lien expel·lies expel·liguem expel·liguera expel·ligueren expel·ligueres expel·liguessen expel·liguesses expel·liguessin expel·liguessis expel·ligueu expel·ligueva expel·ligueven expel·ligueves expel·ligué expel·liguérem expel·liguéreu expel·ligués expel·liguéssem expel·liguésseu expel·liguéssim expel·liguéssiu expel·liguévem expel·liguéveu expel·lim expel·lint expel·lir expel·lira expel·liran expel·lirem expel·liren expel·lires expel·lireu expel·liria expel·lirien expel·liries expel·liriva expel·liriven expel·lirives expel·lirà expel·liràs expel·liré expel·liríem expel·liríeu expel·lirívem expel·liríveu expel·lisc expel·lisca expel·lisco expel·liscos expel·lisquem expel·lisquen expel·lisques expel·lisqueu expel·lissa expel·lissen expel·lisses expel·lissi expel·lissin expel·lissis expel·list expel·lit expel·lits expel·liu expel·liva expel·liven expel·lives expel·lix expel·lixa expel·lixen expel·lixes expel·lixi expel·lixin expel·lixis expel·lixo expel·lixos expel·lí expel·líem expel·líets expel·líeu expel·lírem expel·líreu expel·lís expel·líscon expel·líssem expel·lísseu expel·líssim expel·líssiu expel·líssom expel·líssou expel·lívem expel·líveu expel·líxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mendeportasi

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
penelitian
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimentar /eks.pe.ɾi.menˈta/ /eks.pe.ɾi.menˈtaɾ/ /əks.pə.ɾi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) experiment experimenta experimentada experimentades experimentam experimentant experimentar experimentara experimentaran experimentarem experimentaren experimentares experimentareu experimentaria experimentarien experimentaries experimentarà experimentaràs experimentaré experimentaríem experimentaríeu experimentassen experimentasses experimentassin experimentassis experimentat experimentats experimentau experimentava experimentaven experimentaves experimente experimentem experimenten experimentes experimentessen experimentesses experimentessin experimentessis experimenteu experimenti experimentin experimentis experimento experimentà experimentàrem experimentàreu experimentàs experimentàssem experimentàsseu experimentàssim experimentàssiu experimentàvem experimentàveu experimentés experimentéssem experimentésseu experimentéssim experimentéssiu experimentí occ sept val v
coba
Tenir experiències.
Fer experiments.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
pengalaman

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
ahli

explanar /eks.pɫaˈna/ /eks.pɫaˈnaɾ/ /əks.pɫəˈna/ alg ant bal cent eiv explan explana explanada explanades explanaia explanaien explanaies explanam explanant explanar explanara explanaran explanarem explanaren explanares explanareu explanaria explanarien explanaries explanariva explanariven explanarives explanarà explanaràs explanaré explanaríem explanaríeu explanarívem explanaríveu explanassen explanasses explanassin explanassis explanat explanats explanau explanava explanaven explanaves explanavi explanavo explane explaneguem explaneguessa explaneguessen explaneguesses explanegueu explanegués explaneguéssom explaneguéssou explanem explanen explanes explanessa explanessen explanesses explanessi explanessin explanessis explaneu explani explanin explanis explano explanos explans explanà explanàiem explanàieu explanàrem explanàreu explanàs explanàssem explanàsseu explanàssim explanàssiu explanàvem explanàvets explanàveu explanàvom explanés explanéssem explanésseu explanéssim explanéssiu explaní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menerangkan

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
penjelasan

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
menjelaskan
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explor explora explorada explorades exploram explorant explorar explorara exploraran explorarem exploraren explorares explorareu exploraria explorarien exploraries explorarà exploraràs exploraré exploraríem exploraríeu explorassen explorasses explorassin explorassis explorat explorats explorau explorava exploraven exploraves explore explorem exploren explores exploressen exploresses exploressin exploressis exploreu explori explorin exploris exploro explorà exploràrem exploràreu exploràs exploràssem exploràsseu exploràssim exploràssiu exploràvem exploràveu explorés exploréssem explorésseu exploréssim exploréssiu explorí occ sept val v
menjelajah

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
bahan peledak
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
bahan peledak
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
ledakan eksplosi

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explot explota explotada explotades explotam explotant explotar explotara explotaran explotarem explotaren explotares explotareu explotaria explotarien explotaries explotarà explotaràs explotaré explotaríem explotaríeu explotassen explotasses explotassin explotassis explotat explotats explotau explotava explotaven explotaves explote explotem exploten explotes explotessen explotesses explotessin explotessis exploteu exploti explotin explotis exploto explotà explotàrem explotàreu explotàs explotàssem explotàsseu explotàssim explotàssiu explotàvem explotàveu explotés explotéssem explotésseu explotéssim explotéssiu explotí occ sept val v
meledak
Esclatar.

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
eksponen

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ alg ant bal cent eiv export exporta exportada exportades exportaia exportaien exportaies exportam exportant exportar exportara exportaran exportarem exportaren exportares exportareu exportaria exportarien exportaries exportariva exportariven exportarives exportarà exportaràs exportaré exportaríem exportaríeu exportarívem exportaríveu exportassen exportasses exportassin exportassis exportat exportats exportau exportava exportaven exportaves exportavi exportavo exporte exporteguem exporteguessa exporteguessen exporteguesses exportegueu exportegués exporteguéssom exporteguéssou exportem exporten exportes exportessa exportessen exportesses exportessi exportessin exportessis exporteu exporti exportin exportis exporto exportos exports exportà exportàiem exportàieu exportàrem exportàreu exportàs exportàssem exportàsseu exportàssim exportàssiu exportàvem exportàvets exportàveu exportàvom exportés exportéssem exportésseu exportéssim exportéssiu exportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mengekspor

exposar /eks.poˈza/ /eks.poˈzaɾ/ /əks.poˈza/ /əks.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exposa exposada exposades exposam exposant exposar exposara exposaran exposarem exposaren exposares exposareu exposaria exposarien exposaries exposarà exposaràs exposaré exposaríem exposaríeu exposassen exposasses exposassin exposassis exposat exposats exposau exposava exposaven exposaves expose exposem exposen exposes exposessen exposesses exposessin exposessis exposeu exposi exposin exposis exposo exposà exposàrem exposàreu exposàs exposàssem exposàsseu exposàssim exposàssiu exposàvem exposàveu exposés exposéssem exposésseu exposéssim exposéssiu exposí expòs occ sept val v
papar

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
pameran
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
ungkapan
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

exprés /eksˈpɾes/ /əksˈpɾes/ adj
istimewa
Expressat o manifestat amb claredat, deixant-ne constància per escrit.
(també substantivat) Dit dels trens o autocars que són ràpids en fer un recorregut perquè fan poques aturades.
(també substantivat) Tipus de cafè elaborat amb poca aigua deixada caure a molta pressió i temperatura sobre el gra mòlt.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) expuls expulsa expulsada expulsades expulsam expulsant expulsar expulsara expulsaran expulsarem expulsaren expulsares expulsareu expulsaria expulsarien expulsaries expulsarà expulsaràs expulsaré expulsaríem expulsaríeu expulsassen expulsasses expulsassin expulsassis expulsat expulsats expulsau expulsava expulsaven expulsaves expulse expulsem expulsen expulses expulsessen expulsesses expulsessin expulsessis expulseu expulsi expulsin expulsis expulso expulsà expulsàrem expulsàreu expulsàs expulsàssem expulsàsseu expulsàssim expulsàssiu expulsàvem expulsàveu expulsés expulséssem expulsésseu expulséssim expulséssiu expulsí occ sept val v
mendeportasi
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

expulsió /eks.puɫ.siˈo/ /əks.puɫ.siˈo/ n fem
penggusuran

expulsió temporal n fem
pemberhentian sementara

extens /eksˈtens/ adj masc
lebar

extensió /eks.ten.siˈo/ /əks.tən.siˈo/ n fem
pengaya
(beisbol) Moviment del llançador per a preparar un llançament consistent a aixecar els braços a l'altura del cap i abaixar-los fins a situar-los aproximadament davant de les espatlles.

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ alg ant bal cent eiv extermina exterminada exterminades exterminaia exterminaien exterminaies exterminam exterminant exterminar exterminara exterminaran exterminarem exterminaren exterminares exterminareu exterminaria exterminarien exterminaries exterminariva exterminariven exterminarives exterminarà exterminaràs exterminaré exterminaríem exterminaríeu exterminarívem exterminaríveu exterminassen exterminasses exterminassin exterminassis exterminat exterminats exterminau exterminava exterminaven exterminaves exterminavi exterminavo extermine extermineguem extermineguessa extermineguessen extermineguesses exterminegueu exterminegués extermineguéssom extermineguéssou exterminem exterminen extermines exterminessa exterminessen exterminesses exterminessi exterminessin exterminessis extermineu extermini exterminin exterminis extermino exterminos exterminà exterminàiem exterminàieu exterminàrem exterminàreu exterminàs exterminàssem exterminàsseu exterminàssim exterminàssiu exterminàvem exterminàvets exterminàveu exterminàvom exterminés exterminéssem exterminésseu exterminéssim exterminéssiu exterminí extermín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berantas

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
kepunahan

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ bal extingeix extingeixen extingeixes extingeixi extingeixin extingeixis extingeixo extingesc extingesqui extingesquin extingesquis extingia extingida extingides extingien extingies extingiguem extingigueu extingim extingint extingir extingira extingiran extingirem extingiren extingires extingireu extingiria extingirien extingiries extingirà extingiràs extingiré extingiríem extingiríeu extingisc extingisca extingisquen extingisques extingissen extingisses extingissin extingissis extingit extingits extingiu extingix extingixen extingixes extingixo extingí extingíem extingíeu extingírem extingíreu extingís extingíssem extingísseu extingíssim extingíssiu n-occ occ sept val v
memadamkan

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
ekstra
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
ekstra
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
luar biasa

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ adj
mewah

extravertit /ˌeks.tɾa.veɾˈtit/ /ˌeks.tɾa.βerˈtit/ /ˌeks.tɾa.βeɾˈtit/ /ˌɛks.tɾə.vəɾˈtit/ /ˌɛks.tɾə.βərˈtit/ adj masc
ekstrover

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
ekstrem
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
ekstrem
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n neut
ekstrim
(esports de pilota) Cadascun dels dos davanters situats més a prop de les bandes.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
amat

extremament /eksˌtɾe.maˈmen/ /eksˌtɾe.maˈment/ /əksˌtɾe.məˈmen/ /əksˌtɾe.məˈment/ adv
amat

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ bal extragueren extragueres extraguessen extraguesses extraguessin extraguessis extragué extraguérem extraguéreu extragués extraguéssem extraguésseu extraguéssim extraguéssiu extraguí extraiem extraient extraieu extrauran extraurem extraureu extrauria extraurien extrauries extraurà extrauràs extrauré extrauríem extrauríeu extrec extrega extreguem extreguen extregues extregueu extregui extreguin extreguis extreia extreien extreies extreim extreis extret extreta extretes extrets extreu extreuen extreure extreus extrèiem extrèieu v
ekstrak

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
angkatan darat
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
eksotis

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
eon

fabricar /fa.bɾiˈkaɾ/ /fa.βɾiˈka/ /fə.βɾiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fabric fabrica fabricada fabricades fabricam fabricant fabricar fabricara fabricaran fabricarem fabricaren fabricares fabricareu fabricaria fabricarien fabricaries fabricarà fabricaràs fabricaré fabricaríem fabricaríeu fabricassen fabricasses fabricassin fabricassis fabricat fabricats fabricau fabricava fabricaven fabricaves fabrico fabricà fabricàrem fabricàreu fabricàs fabricàssem fabricàsseu fabricàssim fabricàssiu fabricàvem fabricàveu fabrique fabriquem fabriquen fabriques fabriquessen fabriquesses fabriquessin fabriquessis fabriqueu fabriqui fabriquin fabriquis fabriqués fabriquéssem fabriquésseu fabriquéssim fabriquéssiu fabriquí occ sept val v
manufaktur

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
faksi

facilitar /fa.si.ɫiˈta/ /fa.si.ɫiˈtaɾ/ /fə.si.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv facilit facilita facilitada facilitades facilitaia facilitaien facilitaies facilitam facilitant facilitar facilitara facilitaran facilitarem facilitaren facilitares facilitareu facilitaria facilitarien facilitaries facilitariva facilitariven facilitarives facilitarà facilitaràs facilitaré facilitaríem facilitaríeu facilitarívem facilitaríveu facilitassen facilitasses facilitassin facilitassis facilitat facilitats facilitau facilitava facilitaven facilitaves facilitavi facilitavo facilite faciliteguem faciliteguessa faciliteguessen faciliteguesses facilitegueu facilitegués faciliteguéssom faciliteguéssou facilitem faciliten facilites facilitessa facilitessen facilitesses facilitessi facilitessin facilitessis faciliteu faciliti facilitin facilitis facilito facilitos facilits facilità facilitàiem facilitàieu facilitàrem facilitàreu facilitàs facilitàssem facilitàsseu facilitàssim facilitàssiu facilitàvem facilitàvets facilitàveu facilitàvom facilités facilitéssem facilitésseu facilitéssim facilitéssiu facilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emisi
Donar a algú allò que necessita, proporcionar.

facilitat /fa.si.ɫiˈtat/ /fə.si.ɫiˈtat/ n fem
kemudahan

facinerós /fa.si.neˈɾos/ adj masc
bajingan

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
faktor
Element que influeix en un resultat final.

facturar /fak.tuˈɾa/ /fak.tuˈɾaɾ/ /fək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) factur factura facturada facturades facturam facturant facturar facturara facturaran facturarem facturaren facturares facturareu facturaria facturarien facturaries facturarà facturaràs facturaré facturaríem facturaríeu facturassen facturasses facturassin facturassis facturat facturats facturau facturava facturaven facturaves facture facturem facturen factures facturessen facturesses facturessin facturessis factureu facturi facturin facturis facturo facturà facturàrem facturàreu facturàs facturàssem facturàsseu facturàssim facturàssiu facturàvem facturàveu facturés facturéssem facturésseu facturéssim facturéssiu facturí occ sept val v
faktur
Fer constar en una factura el producte venut a un preu determinat.
daftar
Enregistrar en un centre de transports l’equipatge o mercaderies a trametre a una destinació.

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
fakultas
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
peri

fade n masc
iris

fadrí /faˈðɾi/ /fəˈðɾi/ n masc
pemuda
Persona jove sense casar, en estat de casar-se.

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
fagot

fai /ˈfaj/ n masc
sesaran

faisà /fajˈza/ n masc
kuau

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
ikat pinggang
(pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.

faiçó /fajˈso/ /fəjˈso/ n fem
bentuk

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
ganjal

falcó /faɫˈko/ n masc
alap-alap

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
rok
Part del vestit que penja de cintura avall.
mata sipit
Vessant inferior d'una muntanya.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
rok
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
paku

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
kapak
Manat de branques, o altres matèries combustibles, que s’encenen per calar foc o com a petita torxa.
kekeliruan
Falta d’una cosa necessària.
patahan
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallada /faˈʎa.ða/ /fəˈʎa.ðə/ n masc
kesalahan
(bowling) Quadre al final del qual un jugador no ha aconseguit tombar totes les bitlles, tot i no haver-hi unes banyes.

fallar /faˈʎa/ /faˈʎaɾ/ /fəˈʎa/ alg ant bal cent eiv fall falla fallada fallades fallaia fallaien fallaies fallam fallant fallar fallara fallaran fallarem fallaren fallares fallareu fallaria fallarien fallaries fallariva fallariven fallarives fallarà fallaràs fallaré fallaríem fallaríeu fallarívem fallaríveu fallassen fallasses fallassin fallassis fallat fallats fallau fallava fallaven fallaves fallavi fallavo falle falleguem falleguessa falleguessen falleguesses fallegueu fallegués falleguéssom falleguéssou fallem fallen falles fallessa fallessen fallesses fallessi fallessin fallessis falleu falli fallin fallis fallo fallos falls fallà fallàiem fallàieu fallàrem fallàreu fallàs fallàssem fallàsseu fallàssim fallàssiu fallàvem fallàvets fallàveu fallàvom fallés falléssem fallésseu falléssim falléssiu fallí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gagal

fals /ˈfaɫs/ adj masc
salah
Que no s'ajusta a la veritat.

fals tall sil·làbic n masc
keliru susun

falsificació /faɫ.si.fi.ka.siˈo/ /fəɫ.si.fi.kə.siˈo/ n fem
palsu

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ Interjection
kekeliruan

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
kekeliruan
Actuació contrària a un deure, considerat legalment una ofensa menor.
(bowling) Contravenció del reglament consistent a tocar una part de la pista de bowling durant el llançament o després, a continuació d'haver tocat o traspassat la línia de falta.
patahan
(pilota basca) Servei antireglamentari executat de manera que la pilota, després de tocar el frontis, bota davant la línia de falta.

falta de llançador n fem
balak

faltar /faɫˈta/ /faɫˈtaɾ/ /fəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) falt falta faltada faltades faltam faltant faltar faltara faltaran faltarem faltaren faltares faltareu faltaria faltarien faltaries faltarà faltaràs faltaré faltaríem faltaríeu faltassen faltasses faltassin faltassis faltat faltats faltau faltava faltaven faltaves falte faltem falten faltes faltessen faltesses faltessin faltessis falteu falti faltin faltis falto faltà faltàrem faltàreu faltàs faltàssem faltàsseu faltàssim faltàssiu faltàvem faltàveu faltés faltéssem faltésseu faltéssim faltéssiu faltí occ sept val v
gagal

faltat /faɫˈtat/ /fəɫˈtat/ adj masc
bego

fal·laç /faɫˈɫas/ /faˈɫas/ /fəɫˈɫas/ /fəˈɫas/ adj
bohong

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
lingga

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
kesesatan

falç /ˈfaɫs/ n fem
arit sabit

fam n fem
lapar

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
kerabat
Relatiu a la família.
akrab
Conegut, proper.

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ n neut
bertalian
Parent, membre de la mateixa família.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
keluarga famili

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
terkenal

fan /ˈfan/ n masc
penggemar

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
lampu jalan
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fandango /fanˈdaŋ.ɡo/ /fənˈdaŋ.ɡo/ /fənˈdaŋ.ɡu/ n masc
fandango

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
lumpur
Barreja d'aigua i terra.

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
fantasi

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
hantu

fantoma /fanˈto.ma/ /fənˈto.mə/ n masc
hantu

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastis
Relatiu a la fantasia.

far n masc
mercusuar menara api
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
firaun
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farcellet xinès n masc
pangsit

farcir /farˈsi/ /faɾˈsi/ /faɾˈsiɾ/ alg ant bal centr eiv farceix farceixa farceixen farceixes farceixi farceixin farceixis farceixo farceixs farcesc farcesca farcesquen farcesques farcesqui farcesquin farcesquis farcia farcida farcides farcien farcies farciguem farciguera farcigueren farcigueres farciguessen farciguesses farciguessin farciguessis farcigueu farcigueva farcigueven farcigueves farcigué farciguérem farciguéreu farcigués farciguéssem farciguésseu farciguéssim farciguéssiu farciguévem farciguéveu farcim farcint farcir farcira farciran farcirem farciren farcires farcireu farciria farcirien farciries farciriva farciriven farcirives farcirà farciràs farciré farciríem farciríeu farcirívem farciríveu farcisc farcisca farcisco farciscos farcisquem farcisquen farcisques farcisqueu farcissa farcissen farcisses farcissi farcissin farcissis farcist farcit farcits farciu farciva farciven farcives farcix farcixa farcixen farcixes farcixi farcixin farcixis farcixo farcixos farcí farcíem farcíets farcíeu farcírem farcíreu farcís farcíscon farcíssem farcísseu farcíssim farcíssiu farcíssom farcíssou farcívem farcíveu farcíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
urukan

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
bal

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
thyme

farina /faˈɾi.na/ n fem
tepung

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
bubur
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
faringalisasi

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
faring

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
apoteker
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
farmasi apotik

fart /ˈfart/ adj masc
lelah
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fase /ˈfa.ze/ n fem
fase

fastigós /fas.tiˈɣos/ /fəs.tiˈɣos/ adj masc
menjijikkan
Que causa fàstic.
Que percep fàstic.

fat /ˈfat/ n masc
nasib

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fatal
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
kelelahan

fatxa /ˈfa.t͡ʃa/ /ˈfa.t͡ʃə/ n fem
eksponen
(col·loquial) Aspecte extern d’una persona tal com és percebut pels altres.

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
fabel

fauna /ˈfaw.na/ n fem
satwa

faust /ˈfawst/ adj masc
felica

faustament /ˌfaws.taˈmen/ /ˌfaws.taˈment/ /ˌfaws.təˈmen/ /ˌfaws.təˈment/ adv
untungnya

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
palkon
(vulgarisme) Gland del penis.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
layanan

fax /ˈfaks/ n masc
faks
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

faç /ˈfas/ n fem
bacot

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
iman

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
lemah
Sense prou força física.

feblesa /febˈbɫe.za/ /feˈbɫe.za/ /feˈβɫe.za/ /fəbˈbɫə.zə/ /fəbˈbɫɛ.zə/ /fəˈβɫɛ.zə/ n fem
kelemahan

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
demam

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
Februari februari
Segon mes de l'any.

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
pembuahan

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
federasi

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
lapangan kerja
Activitat laboral que una persona realitza de manera quotidiana i generalment remunerada.
kerjaan
Lloc de treball ofert per una empresa.

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
bundel
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixa /ˈfe.ʃa/ /ˈfe.ʃə/ /ˈfej.ʃa/ n fem
sengked

feixar /fejˈʃa/ /fejˈʃaɾ/ /feˈʃa/ /fəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) feix feixa feixada feixades feixam feixant feixar feixara feixaran feixarem feixaren feixares feixareu feixaria feixarien feixaries feixarà feixaràs feixaré feixaríem feixaríeu feixassen feixasses feixassin feixassis feixat feixats feixau feixava feixaven feixaves feixe feixem feixen feixes feixessen feixesses feixessin feixessis feixeu feixi feixin feixis feixo feixà feixàrem feixàreu feixàs feixàssem feixàsseu feixàssim feixàssiu feixàvem feixàveu feixés feixéssem feixésseu feixéssim feixéssiu feixí occ sept val v
sengked
Fer feixes a la terra per a poder conrear-la.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fasisme

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fasis
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fasis
Partidari del feixisme.

feldespat /feɫ.desˈpat/ /fəɫ.dəsˈpat/ n masc
felspar

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
selamat

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
kebahagiaan
(normalment incomptable) Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ felices adj
senang
Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
spidol
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.
hamparan
(billar) Teixit suau, generalment de color verd, que recobreix uniformement tota la superfície d'una taula de billar i també les bandes.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
pupuk
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femar /feˈma/ /feˈmaɾ/ /fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fem fema femada femades femam femant femar femara femaran femarem femaren femares femareu femaria femarien femaries femarà femaràs femaré femaríem femaríeu femassen femasses femassin femassis femat femats femau femava femaven femaves feme femem femen femes femessen femesses femessin femessis femeu femi femin femis femo femà femàrem femàreu femàs femàssem femàsseu femàssim femàssiu femàvem femàveu femés feméssem femésseu feméssim feméssiu femí occ sept val v
menghisap

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
betina perempuan
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.

femení /fe.meˈni/ /fə.məˈni/ adj masc
betina

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
feminisida

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminisme

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
kering
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
Farratge assecat per fenificació.

fendre /ˈfen.dɾe/ /ˈfən.dɾə/ /ˈfɛn.dɾə/ bal fen fenc fendran fendre fendrem fendreu fendria fendrien fendries fendrà fendràs fendré fendríem fendríeu fenem fenen fenent feneu fenga fenguem fenguen fenguera fengueren fengueres fengues fenguessen fenguesses fenguessin fenguessis fengueu fengui fenguin fenguis fengué fenguérem fenguéreu fengués fenguéssem fenguésseu fenguéssim fenguéssiu fenguí fenia fenien fenies fens feníem feníeu fes fesa feses fesos occ val v
membelah

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
fenomena

fenomenologia n fem
fenomenologi

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
buat
Portar a terme una acció.
ambil
(comodí) Amb un pronom, expressar un altre verb implícit o que hom no el vol repetir.

fer el pes v
meyakinkan

fer la pilota v
penjilat

fer la traveta v
perjalanan

fer malbé v
kotor

fer pressió v
pers

fer rodolar v
edar

fer un xat v
kongko

fer un xip v
cip

fer via v
jalan
Caminar per un lloc, anar a un lloc determinat.

fera /ˈfe.ɾa/ /ˈfe.ɾə/ n fem
buas

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
luka
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ alg bal fereix fereixen fereixes fereixi fereixin fereixis fereixo feresc feresqui feresquin feresquis feri feria ferida ferides ferien feries feriguem ferigueu ferim ferin ferint ferir ferira feriran ferirem feriren ferires ferireu feriria feririen feriries ferirà feriràs feriré feriríem feriríeu feris ferisc ferisca ferisquen ferisques ferissen ferisses ferissin ferissis ferit ferits feriu ferix ferixen ferixes ferixo ferí feríem feríeu ferírem feríreu ferís feríssem ferísseu feríssim feríssiu fér féren férs n-occ occ sept val v
melukai
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
teguh
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
fermentasi peragian

fermió n masc
fermion

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ adj masc
Faro
Relatiu a les illes Fèroe o als seus habitants.

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ n masc
Faro
Habitant de les illes Fèroe.
(només singular) Llengua germànica parlada a les illes Fèroe.

ferrar /feˈra/ /feˈraɾ/ /fəˈra/ alg ant bal cent eiv ferr ferra ferrada ferrades ferraia ferraien ferraies ferram ferrant ferrar ferrara ferraran ferrarem ferraren ferrares ferrareu ferraria ferrarien ferraries ferrariva ferrariven ferrarives ferrarà ferraràs ferraré ferraríem ferraríeu ferrarívem ferraríveu ferrassen ferrasses ferrassin ferrassis ferrat ferrats ferrau ferrava ferraven ferraves ferravi ferravo ferre ferreguem ferreguessa ferreguessen ferreguesses ferregueu ferregués ferreguéssom ferreguéssou ferrem ferren ferres ferressa ferressen ferresses ferressi ferressin ferressis ferreu ferri ferrin ferris ferro ferros ferrs ferrà ferràiem ferràieu ferràrem ferràreu ferràs ferràssem ferràsseu ferràssim ferràssiu ferràvem ferràvets ferràveu ferràvom ferrés ferréssem ferrésseu ferréssim ferréssiu ferrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sepatu
Posar ferradures a un animal de peu rodó.

ferreny /feˈreɲ/ /fəˈrəɲ/ /fəˈrɛɲ/ adj masc
kuat

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
pandai besi
Persona que treballa el ferro.

ferreteria /fe.re.teˈɾi.a/ /fə.rə.təˈɾi.ə/ n fem
perlengkapan

ferri /ˈfɛ.ri/ fèrria adj masc
besi

ferri /ˈfɛ.ri/ n masc
feri

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
besi

feréstec /feˈɾes.tek/ /fəˈɾes.tək/ feréstega adj masc
jalangmarga
Dit d'un animal sense domesticar, salvatge.

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
fez
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
pesta
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festejar /fes.teˈd͡ʒa/ /fes.teˈd͡ʒaɾ/ /fes.teˈʒa/ /fəs.təˈd͡ʒa/ /fəs.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) festege festegem festegen festeges festegessen festegesses festegessin festegessis festegeu festegi festegin festegis festegés festegéssem festegésseu festegéssim festegéssiu festegí festeig festeja festejada festejades festejam festejant festejar festejara festejaran festejarem festejaren festejares festejareu festejaria festejarien festejaries festejarà festejaràs festejaré festejaríem festejaríeu festejassen festejasses festejassin festejassis festejat festejats festejau festejava festejaven festejaves festejo festejà festejàrem festejàreu festejàs festejàssem festejàsseu festejàssim festejàssiu festejàvem festejàveu occ sept val v
merayakan
Obsequiar amb festes a algú.
yurisdiksi
Afalagar algú per conquistar-lo.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
festival

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
pesta
Festa solemne, especialment religiosa.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
kacang pistasi

fet /ˈfet/ n masc
fakta
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
bersurukan

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
hati lever
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetilla /feˈti.ʎa/ /fəˈti.ʎə/ n fem
eja

fetiller /fe.tiˈʎe/ /fe.tiˈʎeɾ/ /fə.tiˈʎe/ n masc
ahli sihir

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ n masc
amulet

feudal /fewˈðaɫ/ /fəwˈðaɫ/ adj
feodal

fi n masc
tujuan
Objectiu, finalitat o motivació.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
keandalan

fiable /fiˈa.bɫe/ /fiˈa.βɫe/ /fiˈa.βɫə/ /fiˈab.bɫe/ /fiˈab.bɫə/ adj
reliabel
Dit d'algú o d'allò que és digne de confiança.

fiblada /fibˈbɫa.ða/ /fibˈbɫa.ðə/ /fiˈbɫa.ða/ /fiˈβɫa.ða/ /fiˈβɫa.ðə/ n fem
antup

fibló /fibˈbɫo/ /fiˈbɫo/ /fiˈβɫo/ n masc
antup

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
serat

ficar /fiˈka/ /fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fic fica ficada ficades ficam ficant ficar ficara ficaran ficarem ficaren ficares ficareu ficaria ficarien ficaries ficarà ficaràs ficaré ficaríem ficaríeu ficassen ficasses ficassin ficassis ficat ficats ficau ficava ficaven ficaves fico ficà ficàrem ficàreu ficàs ficàssem ficàsseu ficàssim ficàssiu ficàvem ficàveu fique fiquem fiquen fiques fiquessen fiquesses fiquessin fiquessis fiqueu fiqui fiquin fiquis fiqués fiquéssem fiquésseu fiquéssim fiquéssiu fiquí occ sept val v
letak

ficció n fem
fiksi

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
setia
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
kejituan

fideu /fiˈðɛw/ n masc
mi

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
tin
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figuera de les pagodes n fem
ara suci

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
eksponen

fil n masc
benang
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filaberquí /fi.ɫa.beɾˈki/ /fi.ɫə.βərˈki/ n masc
dwigol

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ alg ant bal cent eiv fil fila filada filades filaia filaien filaies filam filant filar filara filaran filarem filaren filares filareu filaria filarien filaries filariva filariven filarives filarà filaràs filaré filaríem filaríeu filarívem filaríveu filassen filasses filassin filassis filat filats filau filava filaven filaves filavi filavo file fileguem fileguessa fileguessen fileguesses filegueu filegués fileguéssom fileguéssou filem filen files filessa filessen filesses filessi filessin filessis fileu fili filin filis filo filos fils filà filàiem filàieu filàrem filàreu filàs filàssem filàsseu filàssim filàssiu filàvem filàvets filàveu filàvom filés filéssem filésseu filéssim filéssiu filí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
putar

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
baris

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
kawat
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigran
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Obra delicada i exquisida.
tanda air
Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.
Dades inserides en un fitxer digital, normalment imatges, per a la subsegüent comprovació dels crèdits.

filigranar /fi.ɫi.gɾaˈna/ /fi.ɫi.gɾaˈnaɾ/ /fi.ɫi.gɾəˈna/ alg ant bal cent eiv filigran filigrana filigranada filigranades filigranaia filigranaien filigranaies filigranam filigranant filigranar filigranara filigranaran filigranarem filigranaren filigranares filigranareu filigranaria filigranarien filigranaries filigranariva filigranariven filigranarives filigranarà filigranaràs filigranaré filigranaríem filigranaríeu filigranarívem filigranaríveu filigranassen filigranasses filigranassin filigranassis filigranat filigranats filigranau filigranava filigranaven filigranaves filigranavi filigranavo filigrane filigraneguem filigraneguessa filigraneguessen filigraneguesses filigranegueu filigranegués filigraneguéssom filigraneguéssou filigranem filigranen filigranes filigranessa filigranessen filigranesses filigranessi filigranessin filigranessis filigraneu filigrani filigranin filigranis filigrano filigranos filigrans filigranà filigranàiem filigranàieu filigranàrem filigranàreu filigranàs filigranàssem filigranàsseu filigranàssim filigranàssiu filigranàvem filigranàvets filigranàveu filigranàvom filigranés filigranéssem filigranésseu filigranéssim filigranéssiu filigraní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filigran

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
anak laki-laki putra

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
anak perempuan putri

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
filologi
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filsafat falsafah

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
berfilsafat

filtració /fiɫ.tɾa.siˈo/ /fiɫ.tɾə.siˈo/ n fem
beberan

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv filtr filtra filtrada filtrades filtraia filtraien filtraies filtram filtrant filtrar filtrara filtraran filtrarem filtraren filtrares filtrareu filtraria filtrarien filtraries filtrariva filtrariven filtrarives filtrarà filtraràs filtraré filtraríem filtraríeu filtrarívem filtraríveu filtrassen filtrasses filtrassin filtrassis filtrat filtrats filtrau filtrava filtraven filtraves filtravi filtravo filtre filtreguem filtreguessa filtreguessen filtreguesses filtregueu filtregués filtreguéssom filtreguéssou filtrem filtren filtres filtressa filtressen filtresses filtressi filtressin filtressis filtreu filtri filtrin filtris filtro filtros filtrs filtrà filtràiem filtràieu filtràrem filtràreu filtràs filtràssem filtràsseu filtràssim filtràssiu filtràvem filtràvets filtràveu filtràvom filtrés filtréssem filtrésseu filtréssim filtréssiu filtrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menyaring
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
filsuf

final /fiˈnaɫ/ n masc
akhir
fi, última part d'alguna cosa

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
akhirnya

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ alg ant bal cent eiv finance financeguem financeguessa financeguessen financeguesses financegueu financegués financeguéssom financeguéssou financem financen finances financessa financessen financesses financessi financessin financessis financeu financi financin financis financés financéssem financésseu financéssim financéssiu financí finanç finança finançada finançades finançaia finançaien finançaies finançam finançant finançar finançara finançaran finançarem finançaren finançares finançareu finançaria finançarien finançaries finançariva finançariven finançarives finançarà finançaràs finançaré finançaríem finançaríeu finançarívem finançaríveu finançassen finançasses finançassin finançassis finançat finançats finançau finançava finançaven finançaves finançavi finançavo finanço finanços finançà finançàiem finançàieu finançàrem finançàreu finançàs finançàssem finançàsseu finançàssim finançàssiu finançàvem finançàvets finançàveu finançàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
keuangan

finca /ˈfiŋ.ka/ /ˈfiŋ.kə/ n fem
khasiat

finestra /fiˈnes.tɾa/ /fiˈnes.tɾə/ /fiˈnɛs.tɾa/ /fiˈnɛs.tɾə/ n fem
jendela ventilasi

finestreta /fi.nesˈtɾe.ta/ /fi.nəsˈtɾə.tə/ /fi.nəsˈtɾɛ.tə/ n fem
gelas
Obertura amb vidre en un vehicle.
loket
Finestra petita per a despatxar o per a atendre al públic.

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ bal fingeix fingeixen fingeixes fingeixi fingeixin fingeixis fingeixo fingesc fingesqui fingesquin fingesquis fingia fingida fingides fingien fingies fingiguem fingigueu fingim fingint fingir fingira fingiran fingirem fingiren fingires fingireu fingiria fingirien fingiries fingirà fingiràs fingiré fingiríem fingiríeu fingisc fingisca fingisquen fingisques fingissen fingisses fingissin fingissis fingit fingits fingiu fingix fingixen fingixes fingixo fingí fingíem fingíeu fingírem fingíreu fingís fingíssem fingísseu fingíssim fingíssiu n-occ occ sept val v
memalsukan

finir /fiˈni/ /fiˈniɾ/ bal fineix fineixen fineixes fineixi fineixin fineixis fineixo finesc finesqui finesquin finesquis finia finida finides finien finies finiguem finigueu finim finint finir finira finiran finirem finiren finires finireu finiria finirien finiries finirà finiràs finiré finiríem finiríeu finisc finisca finisquen finisques finissen finisses finissin finissis finit finits finiu finix finixen finixes finixo finí finíem finíeu finírem finíreu finís finíssem finísseu finíssim finíssiu n-occ occ sept val v
selesai
(transitiu) Acabar, donar fi.
(intransitiu) Acabar-se, tenir fi.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
bahasa finlandia
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ n masc
orang Finlandia
Habitant de Finlàndia

fins preposition
sampai

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
bahasa finlandia
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
Finlandia
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
bahasa Finlandia
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiord /fiˈɔrt/ n masc
fyord

firma /ˈfir.mə/ /ˈfiɾ.ma/ n fem
firma
(economia) empresa o casa comercial

fisc /ˈfisk/ n masc
perbendaharaan

fiscal adj
fiskal

fiscal n neut
jaksa

fiscalitzar /fis.ka.ɫiˈd͡za/ /fis.ka.ɫiˈza/ /fis.ka.ɫiˈzaɾ/ /fis.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fiscalitz fiscalitza fiscalitzada fiscalitzades fiscalitzam fiscalitzant fiscalitzar fiscalitzara fiscalitzaran fiscalitzarem fiscalitzaren fiscalitzares fiscalitzareu fiscalitzaria fiscalitzarien fiscalitzaries fiscalitzarà fiscalitzaràs fiscalitzaré fiscalitzaríem fiscalitzaríeu fiscalitzassen fiscalitzasses fiscalitzassin fiscalitzassis fiscalitzat fiscalitzats fiscalitzau fiscalitzava fiscalitzaven fiscalitzaves fiscalitze fiscalitzem fiscalitzen fiscalitzes fiscalitzessen fiscalitzesses fiscalitzessin fiscalitzessis fiscalitzeu fiscalitzi fiscalitzin fiscalitzis fiscalitzo fiscalitzà fiscalitzàrem fiscalitzàreu fiscalitzàs fiscalitzàssem fiscalitzàsseu fiscalitzàssim fiscalitzàssiu fiscalitzàvem fiscalitzàveu fiscalitzés fiscalitzéssem fiscalitzésseu fiscalitzéssim fiscalitzéssiu fiscalitzí occ sept val v
cukai
(dret, economia) Sotmetre (ciutadans, béns, terrenys, etc.) al pagament tributari.
awas
(dret) Sotmetre a un examen fiscal.

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
firasat

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
keretakan

fita /ˈfi.ta/ n fem
tanggal penting
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fitxa /ˈfi.t͡ʃa/ /ˈfi.t͡ʃə/ n masc
berkas
Quadre resum dels continguts sobre una informació, generalment es desa en ordre alfabètic.
cit
Petites peces que té cada jugador en alguns jocs de taula com ara el parxís o en alguns jocs d'atzar com ara la ruleta.

fitxar /fiˈt͡ʃa/ /fiˈt͡ʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fitx fitxa fitxada fitxades fitxam fitxant fitxar fitxara fitxaran fitxarem fitxaren fitxares fitxareu fitxaria fitxarien fitxaries fitxarà fitxaràs fitxaré fitxaríem fitxaríeu fitxassen fitxasses fitxassin fitxassis fitxat fitxats fitxau fitxava fitxaven fitxaves fitxe fitxem fitxen fitxes fitxessen fitxesses fitxessin fitxessis fitxeu fitxi fitxin fitxis fitxo fitxà fitxàrem fitxàreu fitxàs fitxàssem fitxàsseu fitxàssim fitxàssiu fitxàvem fitxàveu fitxés fitxéssem fitxésseu fitxéssim fitxéssiu fitxí occ sept val v
berkas
(transitiu) Anotar les dades en una fitxa.
tanda
(transitiu) Contractar un jugador amb fitxa federativa.
jam
(intransitiu) Enregistrar un treballador l'hora de la seva arribada al lloc de treball.

fitxer /fiˈt͡ʃe/ /fiˈt͡ʃeɾ/ n masc
sandaran

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
cambuk

flagel·lar /fra.d͡ʒeɫˈɫa/ /fɫa.d͡ʒeɫˈɫaɾ/ /fɫa.d͡ʒeˈɫa/ /fɫa.ʒeɫˈɫa/ /fɫa.ʒeˈɫa/ /fɫə.ʒəɫˈɫa/ /fɫə.ʒəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) flagel flagel·la flagel·lada flagel·lades flagel·lam flagel·lant flagel·lar flagel·lara flagel·laran flagel·larem flagel·laren flagel·lares flagel·lareu flagel·laria flagel·larien flagel·laries flagel·larà flagel·laràs flagel·laré flagel·laríem flagel·laríeu flagel·lassen flagel·lasses flagel·lassin flagel·lassis flagel·lat flagel·lats flagel·lau flagel·lava flagel·laven flagel·laves flagel·le flagel·lem flagel·len flagel·les flagel·lessen flagel·lesses flagel·lessin flagel·lessis flagel·leu flagel·li flagel·lin flagel·lis flagel·lo flagel·là flagel·làrem flagel·làreu flagel·làs flagel·làssem flagel·làsseu flagel·làssim flagel·làssiu flagel·làvem flagel·làveu flagel·lés flagel·léssem flagel·lésseu flagel·léssim flagel·léssiu flagel·lí occ sept val v
balas membentak

flairar /fɫajˈɾa/ /fɫajˈɾaɾ/ /fɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. flaira flairada flairades flairant flairar flairara flairaran flairarem flairaren flairares flairareu flairaria flairarien flairaries flairarà flairaràs flairaré flairaríem flairaríeu flairassen flairasses flairat flairats flairava flairaven flairaves flaire flairem flairen flaires flairessen flairesses flairessin flairessis flaireu flairi flairin flairis flairo flairà flairàrem flairàreu flairàssem flairàsseu flairàvem flairàveu flairés flairéssem flairésseu flairéssim flairéssiu flairí occ sept val val (1) v
berbau

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
nyala

flamarejar /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒa/ /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /fɫa.ma.ɾeˈʒa/ /fɫə.mə.ɾəˈd͡ʒa/ /fɫə.mə.ɾəˈʒa/ flamaregem flamaregen flamareges flamaregessen flamaregesses flamaregessin flamaregessis flamaregeu flamaregi flamaregin flamaregis flamaregés flamaregéssem flamaregésseu flamaregéssim flamaregéssiu flamaregí flamareja flamarejada flamarejades flamarejant flamarejar flamarejaran flamarejarem flamarejaren flamarejares flamarejareu flamarejaria flamarejarien flamarejaries flamarejarà flamarejaràs flamarejaré flamarejaríem flamarejaríeu flamarejat flamarejats flamarejava flamarejaven flamarejaves flamarejo flamarejà flamarejàrem flamarejàreu flamarejàvem flamarejàveu sept v
kobaran

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
flamingo
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flassada /fɫaˈsa.ða/ /fɫəˈsa.ðə/ n fem
atap

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
suling

flauta de Pan n fem
pan flute

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ n fem
bakeri

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
dahak

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
tukang roti

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flerovium

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
panah
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

floc /ˈfɫɔk/ n masc
mengelupas
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
bunga kembang

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
kapang

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ bal floreix floreixen floreixes floreixi floreixin floreixis floreixo floresc floresqui floresquin floresquis floria florida florides florien flories floriguem florigueu florim florint florir florira floriran florirem floriren florires florireu floriria floririen floriries florirà floriràs floriré floriríem floriríeu florisc florisca florisquen florisques florissen florisses florissin florissis florit florits floriu florix florixen florixes florixo florí floríem floríeu florírem floríreu florís floríssem florísseu floríssim floríssiu n-occ occ sept val v
berbunga
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

flota /ˈfɫɔ.ta/ /ˈfɫɔ.tɔ/ /ˈfɫɔ.tə/ n fem
armada

flotar /fɫoˈta/ /fɫoˈtaɾ/ /fɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) flot flota flotada flotades flotam flotant flotar flotara flotaran flotarem flotaren flotares flotareu flotaria flotarien flotaries flotarà flotaràs flotaré flotaríem flotaríeu flotassen flotasses flotassin flotassis flotat flotats flotau flotava flotaven flotaves flote flotem floten flotes flotessen flotesses flotessin flotessis floteu floti flotin flotis floto flotà flotàrem flotàreu flotàs flotàssem flotàsseu flotàssim flotàssiu flotàvem flotàveu flotés flotéssem flotésseu flotéssim flotéssiu flotí occ sept val v
berkibar
(basquetbol) Marcar un jugador des d'una certa distància per tenir la possibilitat de fer altres accions defensives, com ara interceptar una passada o ajudar un company d'equip.

fluid /ˈfɫujt/ n masc
fluida
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
alur

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adv
lemah
Amb poca força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ n masc
aliran
Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

fluixament /ˌfɫu.ʃaˈmen/ /ˌfɫu.ʃəˈmen/ /ˌfɫu.ʃəˈment/ /ˌfɫuj.ʃaˈmen/ /ˌfɫuj.ʃaˈment/ adv
pelan

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluor fluorin

flux /ˈfɫuks/ n masc
alir

flux de caixa /ˌfɫukz.ðeˈka.ʃa/ /ˌfɫukz.ðeˈkaj.ʃa/ n masc
arus kas

foc n masc
api
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
anjing laut

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
fokus
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
api

fogó /foˈɣo/ /fuˈɣo/ n masc
pembakar
Suport on es produeix combustió per a cuinar o escalfar.

foie-gras /fu.aˈɣɾas/ /fu.əˈɣɾas/ /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
foie gras

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folklor

foll /ˈfoʎ/ adj masc
gila

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) foll folla follada follades follam follant follar follara follaran follarem follaren follares follareu follaria follarien follaries follarà follaràs follaré follaríem follaríeu follassen follasses follassin follassis follat follats follau follava follaven follaves folle follem follen folles follessen follesses follessin follessis folleu folli follin follis follo follà follàrem follàreu follàs follàssem follàsseu follàssim follàssiu follàvem follàveu follés folléssem follésseu folléssim folléssiu follí occ sept val v
bajingan
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
hantu
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ alg ant bal cent eiv folr folra folrada folrades folraia folraien folraies folram folrant folrar folrara folraran folrarem folraren folrares folrareu folraria folrarien folraries folrariva folrariven folrarives folrarà folraràs folraré folraríem folraríeu folrarívem folraríveu folrassen folrasses folrassin folrassis folrat folrats folrau folrava folraven folraves folravi folravo folre folreguem folreguessa folreguessen folreguesses folregueu folregués folreguéssom folreguéssou folrem folren folres folressa folressen folresses folressi folressin folressis folreu folri folrin folris folro folros folrs folrà folràiem folràieu folràrem folràreu folràs folràssem folràsseu folràssim folràssiu folràvem folràvets folràveu folràvom folrés folréssem folrésseu folréssim folréssiu folrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
baris

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
kampas

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
ketapel
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonament /fo.naˈmen/ /fo.naˈment/ /fo.nəˈment/ /fu.nəˈmen/ n masc
alas
Dipòsit de material sòlid, prèvi a la construcció d'un edifici, que es fa servir com a base ferma i anivellada.
Argument jurídic en què es basa una petició o demanda.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
azas

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
fundamentalisme

fonda /ˈfon.da/ n fem
rumah inap

fondo /ˈfon.do/ /ˈfon.du/ adj masc
dalam

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ bal fon fonc fondran fondre fondrem fondreu fondria fondrien fondries fondrà fondràs fondré fondríem fondríeu fonem fonen fonent foneu fonga fonguem fonguen fonguera fongueren fongueres fongues fonguessen fonguesses fonguessin fonguessis fongueu fongui fonguin fonguis fongué fonguérem fonguéreu fongués fonguéssem fonguésseu fonguéssim fonguéssiu fonguí fonia fonien fonies fons foníem foníeu fos fosa foses fosos fus fusa fuses fusos occ val v
mengecor
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.
(transitiu) Fabricar un objecte amb un motlle i una substància feta líquida.
bakar
(pronominal) Trencar-se el filament per una sobrecàrrega elèctrica.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
jamur

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
adas

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
mata air
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
keluar
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.

fora de banda n masc
keluar

fora de combat adv
knockout

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
orang asing

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
lubang
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat en un n masc
as

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
lubang hitam

forest /foˈɾest/ /fuˈɾest/ n fem
hutan
(literari) Boscúria, selva.
(dret) Terreny no cultivat sotmès a l’administració pública.

forestal /fo.ɾesˈtaɫ/ /fo.ɾəsˈtaɫ/ /fu.ɾəsˈtaɫ/ adj
hutan

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
bentuk

formació /foɾ.ma.siˈo/ /foɾ.mə.siˈo/ /fur.mə.siˈo/ n fem
formasi

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) form forma formada formades formam formant formar formara formaran formarem formaren formares formareu formaria formarien formaries formarà formaràs formaré formaríem formaríeu formassen formasses formassin formassis format formats formau formava formaven formaves forme formem formen formes formessen formesses formessin formessis formeu formi formin formis formo formà formàrem formàreu formàs formàssem formàsseu formàssim formàssiu formàvem formàveu formés forméssem formésseu forméssim forméssiu formí occ sept val v
borang
Donar forma

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
keju

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
hebat

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
semut

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
beton corcoran
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
borang

forn n masc
oven
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forn de microones n masc
oven gelombang mikro

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
lot
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
(figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
tukang roti

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
fornikasi

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
garpu
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

fort adj masc
kuat
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
kekuatan
Qualitat d'ésser fort en sentit espiritual o moral.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
benteng
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortissimo /forˈti.si.mo/ adv
fortissimo

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ n fem
kekuatan

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
keberuntungan
Sort, particularment quan és bona.
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

fortuït /foɾ.tuˈit/ /fur.tuˈit/ fortuïta adj masc
tiba-tiba

forà /foˈɾa/ /fuˈɾa/ adj masc
asing

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
kekuatan

força magnetomotriu n fem
gaya gerak magnet

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ alg ant bal cent eiv force forceguem forceguessa forceguessen forceguesses forcegueu forcegués forceguéssom forceguéssou forcem forcen forces forcessa forcessen forcesses forcessi forcessin forcessis forceu forci forcin forcis forcés forcéssem forcésseu forcéssim forcéssiu forcí forç força forçada forçades forçaia forçaien forçaies forçam forçant forçar forçara forçaran forçarem forçaren forçares forçareu forçaria forçarien forçaries forçariva forçariven forçarives forçarà forçaràs forçaré forçaríem forçaríeu forçarívem forçaríveu forçassen forçasses forçassin forçassis forçat forçats forçau forçava forçaven forçaves forçavi forçavo forço forços forçà forçàiem forçàieu forçàrem forçàreu forçàs forçàssem forçàsseu forçàssim forçàssiu forçàvem forçàvets forçàveu forçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
forsa

forçut /foɾˈsut/ /furˈsut/ adj masc
anyir

fosc adj masc
gelap
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
kegelapan

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
lubang

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
lubang

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
balong
Sot ple d’aigua o de fang.

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
fotografi

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
foto jurnalistik

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fotosintesis

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ bal fot fota fotem foten fotent fotera foteren foteres fotes fotessen fotesses fotessin fotessis foteu foti fotia fotien foties fotin fotis foto fotran fotre fotrem fotreu fotria fotrien fotries fotrà fotràs fotré fotríem fotríeu fots fotuda fotudes fotut fotuts foté fotérem fotéreu fotés fotéssem fotésseu fotéssim fotéssiu fotí fotíem fotíeu occ sept val v
mempersetan
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.
serangga
(col·loquial, transitiu) Molestar, perjudicar, danyar, voler-li mal, a algú.
beri
(col·loquial, usat en tercera persona) No importar una cosa o un fet, ésser indiferent, ésser igual.

fotut /foˈtut/ /fuˈtut/ adj masc
karatan
(col·loquial) Que es troba en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Que deixa en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Anteposat al nom, hostil, menyspreatiu, desplaent.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
foton

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
pecahan
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
fraktur

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
gagal

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fregat

francament /ˌfɾaŋ.kaˈmen/ /ˌfɾaŋ.kaˈment/ /ˌfɾaŋ.kəˈmen/ /ˌfɾaŋ.kəˈment/ adv
sejujurnya

franci n masc
fransium

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
freemasonry

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
bahasa Perancis
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
bahasa Perancis
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franquejar /fɾaŋ.keˈd͡ʒa/ /fɾaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /fɾaŋ.keˈʒa/ /fɾəŋ.kəˈd͡ʒa/ /fɾəŋ.kəˈʒa/ alg bal eiv franquege franquegem franquegen franqueges franquegessen franquegesses franquegessin franquegessis franquegeu franquegi franquegin franquegis franquegés franquegéssem franquegésseu franquegéssim franquegéssiu franquegí franqueig franqueja franquejada franquejades franquejam franquejant franquejar franquejara franquejaran franquejarem franquejaren franquejares franquejareu franquejaria franquejarien franquejaries franquejarà franquejaràs franquejaré franquejaríem franquejaríeu franquejassen franquejasses franquejassin franquejassis franquejat franquejats franquejau franquejava franquejaven franquejaves franquejo franquejà franquejàrem franquejàreu franquejàs franquejàssem franquejàsseu franquejàssim franquejàssiu franquejàvem franquejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
biak silang
Pagar el cost de l'enviament d'una carta o un paquet.
Alliberar del pagament de taxes.
Anar més enllà d'un obstacle.
Tractar algú amb franquesa.

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
bruder
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
kalimat
Unió de subjecte i predicat, oració.

frau /ˈfɾaw/ n masc
penipuan

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
rem

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
dingin
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
dingin
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregador /fɾe.ɣaˈðo/ /fɾe.ɣaˈðoɾ/ /fɾə.ɣəˈðo/ n masc
karet
Qui frega.

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
cikalang

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
menggoreng

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ alg ant bal cent eiv fren frena frenada frenades frenaia frenaien frenaies frenam frenant frenar frenara frenaran frenarem frenaren frenares frenareu frenaria frenarien frenaries frenariva frenariven frenarives frenarà frenaràs frenaré frenaríem frenaríeu frenarívem frenaríveu frenassen frenasses frenassin frenassis frenat frenats frenau frenava frenaven frenaves frenavi frenavo frene freneguem freneguessa freneguessen freneguesses frenegueu frenegués freneguéssom freneguéssou frenem frenen frenes frenessa frenessen frenesses frenessi frenessin frenessis freneu freni frenin frenis freno frenos frens frenà frenàiem frenàieu frenàrem frenàreu frenàs frenàssem frenàsseu frenàssim frenàssiu frenàvem frenàvets frenàveu frenàvom frenés frenéssem frenésseu frenéssim frenéssiu frení n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rem

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
kehormatan

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
acap kali

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
frekuensi

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
baru
Acabat de fer.

fressa /ˈfɾe.sa/ /ˈfɾɛ.sə/ n fem
berisik

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
koelkas
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

friqui n neut
miring

frisó /fɾiˈzo/ n masc
Frisia
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frondós /fɾonˈdos/ /fɾunˈdos/ adj masc
rimbun

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
dahi
Part de la cara per sobre dels ulls

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
perbatasan
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontis /ˈfɾon.tis/ n masc
fasad
Frontispici d'un edifici.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
engsel

fruir /fɾuˈi/ /fɾuˈiɾ/ alg bal eiv frueix frueixen frueixes frueixi frueixin frueixis frueixo frueixs fruesc fruesca fruesquen fruesques fruesqui fruesquin fruesquis fruint fruir fruiran fruirem fruireu fruiria fruirien fruiries fruirà fruiràs fruiré fruiríem fruiríeu fruí fruíem fruíeu fruírem fruíreu fruís fruíssem fruísseu fruíssim fruíssiu fruïa fruïda fruïdes fruïen fruïes fruïguem fruïgueu fruïm fruïra fruïren fruïres fruïsc fruïsca fruïsquen fruïsques fruïssen fruïsses fruïssin fruïssis fruït fruïts fruïu fruïx fruïxen fruïxes fruïxo mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menikmati

fruit n masc
buah
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
buah
Fruit mengívol.

fruites del bosc n fem
beri

frunzir /fɾunˈzi/ /fɾunˈziɾ/ bal frunzeix frunzeixen frunzeixes frunzeixi frunzeixin frunzeixis frunzeixo frunzesc frunzesqui frunzesquin frunzesquis frunzia frunzida frunzides frunzien frunzies frunziguem frunzigueu frunzim frunzint frunzir frunzira frunziran frunzirem frunziren frunzires frunzireu frunziria frunzirien frunziries frunzirà frunziràs frunziré frunziríem frunziríeu frunzisc frunzisca frunzisquen frunzisques frunzissen frunzisses frunzissin frunzissis frunzit frunzits frunziu frunzix frunzixen frunzixes frunzixo frunzí frunzíem frunzíeu frunzírem frunzíreu frunzís frunzíssem frunzísseu frunzíssim frunzíssiu n-occ occ sept val v
mengernyitkan

frustració n fem
frustrasi

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
rapuh

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
cambuk
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fugida /fuˈd͡ʒi.ða/ /fuˈʒi.ða/ /fuˈʒi.ðə/ n fem
kebocoran

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ alg bal fugen fuges fugi fugia fugida fugides fugien fugies fugiguem fugigueu fugim fugin fugint fugir fugira fugiran fugirem fugiren fugires fugireu fugiria fugirien fugiries fugirà fugiràs fugiré fugiríem fugiríeu fugis fugissen fugisses fugissin fugissis fugit fugits fugiu fugí fugíem fugíeu fugírem fugíreu fugís fugíssem fugísseu fugíssim fugíssiu fuig fuit fuita fuites fuits fuja fujo occ sept val v
cepat
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
kabur
Escapar-se.
layang
Transcórrer ràpidament.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
buronan
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
buronan
Persona que fuig.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
kebocoran

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
fulkrum

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
daun

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
daun
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
bilah
Part tallant d'un objecte.

fullat /fuˈjat/ /fuˈʎat/ adj masc
rimbun
Que ha tret fulla.

fullejar /fu.jəˈʒa/ /fu.ʎeˈd͡ʒa/ /fu.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /fu.ʎeˈʒa/ /fu.ʎəˈd͡ʒa/ /fu.ʎəˈʒa/ alg bal eiv fullege fullegem fullegen fulleges fullegessen fullegesses fullegessin fullegessis fullegeu fullegi fullegin fullegis fullegés fullegéssem fullegésseu fullegéssim fullegéssiu fullegí fulleig fulleja fullejada fullejades fullejam fullejant fullejar fullejara fullejaran fullejarem fullejaren fullejares fullejareu fullejaria fullejarien fullejaries fullejarà fullejaràs fullejaré fullejaríem fullejaríeu fullejassen fullejasses fullejassin fullejassis fullejat fullejats fullejau fullejava fullejaven fullejaves fullejo fullejà fullejàrem fullejàreu fullejàs fullejàssem fullejàsseu fullejàssim fullejàssiu fullejàvem fullejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
baca-baca

fullet /fuˈʎet/ /fuˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
brosur

fulletó /fu.ʎeˈto/ /fu.ʎəˈto/ n masc
opera sabun
Telenovel·la molt llarga.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
sadur

fum n masc
asap
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
perokok
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fum fuma fumada fumades fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fume fumem fumen fumes fumessen fumesses fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumà fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàveu fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí occ sept val v
rokok

fumat /fuˈmat/ adj masc
asap
Sotmès al fumatge.

fumble Interjection
meraba-raba

fumera /fuˈme.ɾa/ /fuˈme.ɾə/ n fem
cerobong

fumet /fuˈmɛt/ n masc
kaldu
L'aigua amb la qual s'ha bullit peix.

funcionament /fun.si.o.naˈmen/ /fun.si.o.naˈment/ /fun.si.o.nəˈment/ /fun.si.u.nəˈmen/ n masc
faal

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) funcion funciona funcionada funcionades funcionam funcionant funcionar funcionara funcionaran funcionarem funcionaren funcionares funcionareu funcionaria funcionarien funcionaries funcionarà funcionaràs funcionaré funcionaríem funcionaríeu funcionassen funcionasses funcionassin funcionassis funcionat funcionats funcionau funcionava funcionaven funcionaves funcione funcionem funcionen funciones funcionessen funcionesses funcionessin funcionessis funcioneu funcioni funcionin funcionis funciono funcionà funcionàrem funcionàreu funcionàs funcionàssem funcionàsseu funcionàssim funcionàssiu funcionàvem funcionàveu funcionés funcionéssem funcionésseu funcionéssim funcionéssiu funcioní occ sept val v
kerja

funcionari /fun.si.oˈna.ɾi/ /fun.si.uˈna.ɾi/ n masc
pegawai negeri

funció n fem
fungsi

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
asas
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundador /fun.daˈðo/ /fun.daˈðoɾ/ /fun.dəˈðo/ n masc
pendiri

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fund funda fundada fundades fundam fundant fundar fundara fundaran fundarem fundaren fundares fundareu fundaria fundarien fundaries fundarà fundaràs fundaré fundaríem fundaríeu fundassen fundasses fundassin fundassis fundat fundats fundau fundava fundaven fundaves funde fundem funden fundes fundessen fundesses fundessin fundessis fundeu fundi fundin fundis fundo fundà fundàrem fundàreu fundàs fundàssem fundàsseu fundàssim fundàssiu fundàvem fundàveu fundés fundéssem fundésseu fundéssim fundéssiu fundí occ sept val v
mendirikan
Establir, erigir, instituir.
Recolzar amb raons o motius.

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ n masc
pejalan tali

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
Kepo
(figuradament) Persona que es fica a tot arreu per a esbrinar coses d’altri.

furgar /furˈɡa/ /furˈɣa/ /fuɾˈɣa/ /fuɾˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) furg furga furgada furgades furgam furgant furgar furgara furgaran furgarem furgaren furgares furgareu furgaria furgarien furgaries furgarà furgaràs furgaré furgaríem furgaríeu furgassen furgasses furgassin furgassis furgat furgats furgau furgava furgaven furgaves furgo furgue furguem furguen furgues furguessen furguesses furguessin furguessis furgueu furgui furguin furguis furgués furguéssem furguésseu furguéssim furguéssiu furguí furgà furgàrem furgàreu furgàs furgàssem furgàsseu furgàssim furgàssiu furgàvem furgàveu occ sept val v
berakar
Remoure la terra amb el morro com fa el porc i altres animals.

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) furt furta furtada furtades furtam furtant furtar furtara furtaran furtarem furtaren furtares furtareu furtaria furtarien furtaries furtarà furtaràs furtaré furtaríem furtaríeu furtassen furtasses furtassin furtassis furtat furtats furtau furtava furtaven furtaves furte furtem furten furtes furtessen furtesses furtessin furtessis furteu furti furtin furtis furto furtà furtàrem furtàreu furtàs furtàssem furtàsseu furtàssim furtàssiu furtàvem furtàveu furtés furtéssem furtésseu furtéssim furtéssiu furtí occ sept val v
curi

fus /ˈfus/ n masc
zona waktu
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fuselatge /fu.zeˈɫa.d͡ʒe/ /fu.zəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
badan

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
senapan

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
sekring

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fusi

fusta /ˈfus.ta/ n fem
kayu
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
sepak bola

futbol americà n masc
sepak bola amerika

futbolístic /fub.boˈɫis.tik/ /fub.buˈɫis.tik/ /fud.boˈɫis.tik/ adj masc
bola sepak

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
masa depan
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
masa depan
Temps que ha de venir.
Temps verbal diferent del present i del passat.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
pabrik
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
Edifici sumptuós.

fàcil adj
mudah
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
obat

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
kejijikan

fàtic /ˈfa.tik/ adj masc
fatis

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
phoenix

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ n fem
bidai

físic /ˈfi.zik/ adj
badaniah
Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fisika
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
hiliran

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosfor

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
rumus

fúria /ˈfu.ɾi.a/ n fem
angkara

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
dewan menteri

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolinium

gaiata /ɡaˈja.ta/ /ɡəˈja.tə/ n fem
maling

gaire /ˈɡaj.ɾe/ /ˈɡaj.ɾə/ gaire adj
benar-benar
(en certes frases) molt

gaire /ˈɡaj.ɾe/ /ˈɡaj.ɾə/ adv
banyak
(en certes frases) molt

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
hampir

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ adj
agung
(anteposat) Notable, gentil.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ n masc
bimbing
(teatre, cinema) Actor que representa un dels personatges principals, especialment jove i obsequiós amb les dones.

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galai
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
biskuit
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galimaties /ɡa.ɫi.maˈti.es/ /ɡə.ɫi.məˈti.əs/ n masc
nonsens

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galiun
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
ayam jago
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gall dindi n masc
ayam belanda

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
ember

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
pelatuk
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
ayam
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
kandang ayam

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
pipi

galtada /ɡaɫˈta.ða/ /ɡəɫˈta.ðə/ n fem
bufet

galteres /ɡaɫˈte.ɾes/ /ɡəɫˈte.ɾəs/ n fem
beguk
(central, nord-occidental, eivissenc) Inflamació de les galtes paròtides.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galaksi

galó /ɡaˈɫo/ /ɡəˈɫo/ n masc
galon
Distintiu del grau militar en forma de brodat que es posa a l'espatlla o a la màniga de la jaqueta de l'uniforme.
Mesura de capacitat de líquids equivalent a 4,54 litres al RU i 3,78 litres als EUA.

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
udang
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambejar alg bal eiv gambege gambegem gambegen gambeges gambegessen gambegesses gambegessin gambegessis gambegeu gambegi gambegin gambegis gambegés gambegéssem gambegésseu gambegéssim gambegéssiu gambegí gambeig gambeja gambejada gambejades gambejam gambejant gambejar gambejara gambejaran gambejarem gambejaren gambejares gambejareu gambejaria gambejarien gambejaries gambejarà gambejaràs gambejaré gambejaríem gambejaríeu gambejassen gambejasses gambejassin gambejassis gambejat gambejats gambejau gambejava gambejaven gambejaves gambejo gambejà gambejàrem gambejàreu gambejàs gambejàssem gambejàsseu gambejàssim gambejàssiu gambejàvem gambejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
pindah

gamelan /ga.meˈlan/ /gə.məˈɫan/ n masc
gamelan

gana n fem
lapar
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
malas
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

ganduleria /ɡan.du.ɫeˈɾi.a/ /ɡən.du.ɫəˈɾi.ə/ n fem
kemalasan

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
pisau
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
tikam

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
ganco
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
peniti
Peça de metall plegada que es fa servir per subjectar cabells.
kait
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.

ganàpia /ɡaˈna.pi.a/ /ɡəˈna.pi.ə/ n neut
bayi
(central) Aquell que fa criaturades malgrat haver superat l'edat dels infants.

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ bal garanteix garanteixen garanteixes garanteixi garanteixin garanteixis garanteixo garantesc garantesqui garantesquin garantesquis garantia garantida garantides garantien garanties garantiguem garantigueu garantim garantint garantir garantira garantiran garantirem garantiren garantires garantireu garantiria garantirien garantiries garantirà garantiràs garantiré garantiríem garantiríeu garantisc garantisca garantisquen garantisques garantissen garantisses garantissin garantissis garantit garantits garantiu garantix garantixen garantixes garantixo garantí garantíem garantíeu garantírem garantíreu garantís garantíssem garantísseu garantíssim garantíssiu n-occ occ sept val v
penjamin

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garasi

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ n fem
berkas

garbell /ɡaɾˈbeʎ/ /ɡərˈbeʎ/ n masc
saringan

garbellar /ɡar.βeˈʎa/ /ɡaɾ.beˈʎaɾ/ /ɡaɾ.βeˈʎa/ /ɡər.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) garbell garbella garbellada garbellades garbellam garbellant garbellar garbellara garbellaran garbellarem garbellaren garbellares garbellareu garbellaria garbellarien garbellaries garbellarà garbellaràs garbellaré garbellaríem garbellaríeu garbellassen garbellasses garbellassin garbellassis garbellat garbellats garbellau garbellava garbellaven garbellaves garbelle garbellem garbellen garbelles garbellessen garbellesses garbellessin garbellessis garbelleu garbelli garbellin garbellis garbello garbellà garbellàrem garbellàreu garbellàs garbellàssem garbellàsseu garbellàssim garbellàssiu garbellàvem garbellàveu garbellés garbelléssem garbellésseu garbelléssim garbelléssiu garbellí occ val v
ayak

gargall /ɡaɾˈɣaʎ/ /ɡərˈɡaʎ/ /ɡərˈɣaj/ /ɡəɾˈɣaʎ/ n masc
dahak

gargaritzar /ɡar.ɣa.ɾiˈd͡za/ /ɡaɾ.ɣa.ɾiˈza/ /ɡaɾ.ɣa.ɾiˈzaɾ/ /ɡər.ɡə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv gargaritz gargaritza gargaritzada gargaritzades gargaritzaia gargaritzaien gargaritzaies gargaritzam gargaritzant gargaritzar gargaritzara gargaritzaran gargaritzarem gargaritzaren gargaritzares gargaritzareu gargaritzaria gargaritzarien gargaritzaries gargaritzariva gargaritzariven gargaritzarives gargaritzarà gargaritzaràs gargaritzaré gargaritzaríem gargaritzaríeu gargaritzarívem gargaritzaríveu gargaritzassen gargaritzasses gargaritzassin gargaritzassis gargaritzat gargaritzats gargaritzau gargaritzava gargaritzaven gargaritzaves gargaritzavi gargaritzavo gargaritze gargaritzeguem gargaritzeguessa gargaritzeguessen gargaritzeguesses gargaritzegueu gargaritzegués gargaritzeguéssom gargaritzeguéssou gargaritzem gargaritzen gargaritzes gargaritzessa gargaritzessen gargaritzesses gargaritzessi gargaritzessin gargaritzessis gargaritzeu gargaritzi gargaritzin gargaritzis gargaritzo gargaritzos gargaritzs gargaritzà gargaritzàiem gargaritzàieu gargaritzàrem gargaritzàreu gargaritzàs gargaritzàssem gargaritzàsseu gargaritzàssim gargaritzàssiu gargaritzàvem gargaritzàvets gargaritzàveu gargaritzàvom gargaritzés gargaritzéssem gargaritzésseu gargaritzéssim gargaritzéssiu gargaritzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
berkumur

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ n fem
bui
(col·loquial) presó

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
grenache
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
anak babi

garró /ɡaˈro/ /ɡəˈro/ n masc
bahu
Genoll del porc.

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
murai

gas n masc
gas
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
kasa

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
pelit

gasolina /ɡa.zoˈɫi.na/ /ɡə.zoˈɫi.nə/ /ɡə.zuˈɫi.nə/ n fem
bensin
Combustible líquid, transparent o gairebé, derivat de la destil·lació del petroli. S'utilitza principalment per alimentar els motors a explosió.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
pom bensin

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gast gasta gastada gastades gastam gastant gastar gastara gastaran gastarem gastaren gastares gastareu gastaria gastarien gastaries gastarà gastaràs gastaré gastaríem gastaríeu gastassen gastasses gastassin gastassis gastat gastats gastau gastava gastaven gastaves gaste gastem gasten gastes gastessen gastesses gastessin gastessis gasteu gasti gastin gastis gasto gastà gastàrem gastàreu gastàs gastàssem gastàsseu gastàssim gastàssiu gastàvem gastàveu gastés gastéssem gastésseu gastéssim gastéssiu gastí occ sept val v
membelanjakan

gat n masc
kucing
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
kucing liar

gata /ˈga.tə/ n fem
kucing

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ alg ant bal centr eiv gaudeix gaudeixa gaudeixen gaudeixes gaudeixi gaudeixin gaudeixis gaudeixo gaudeixs gaudesc gaudesca gaudesquen gaudesques gaudesqui gaudesquin gaudesquis gaudia gaudida gaudides gaudien gaudies gaudiguem gaudiguera gaudigueren gaudigueres gaudiguessen gaudiguesses gaudiguessin gaudiguessis gaudigueu gaudigueva gaudigueven gaudigueves gaudigué gaudiguérem gaudiguéreu gaudigués gaudiguéssem gaudiguésseu gaudiguéssim gaudiguéssiu gaudiguévem gaudiguéveu gaudim gaudint gaudir gaudira gaudiran gaudirem gaudiren gaudires gaudireu gaudiria gaudirien gaudiries gaudiriva gaudiriven gaudirives gaudirà gaudiràs gaudiré gaudiríem gaudiríeu gaudirívem gaudiríveu gaudisc gaudisca gaudisco gaudiscos gaudisquem gaudisquen gaudisques gaudisqueu gaudissa gaudissen gaudisses gaudissi gaudissin gaudissis gaudist gaudit gaudits gaudiu gaudiva gaudiven gaudives gaudix gaudixa gaudixen gaudixes gaudixi gaudixin gaudixis gaudixo gaudixos gaudí gaudíem gaudíets gaudíeu gaudírem gaudíreu gaudís gaudíscon gaudíssem gaudísseu gaudíssim gaudíssiu gaudíssom gaudíssou gaudívem gaudíveu gaudíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
menikmati

gavatx /ɡaˈvat͡ʃ/ /ɡaˈβat͡ʃ/ /ɡəˈvat͡ʃ/ /ɡəˈβat͡ʃ/ adj masc
kodok
(pejoratiu) francès

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
berkas

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
ge

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
embun beku

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
gergasi raksasa
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
es
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelar /d͡ʒeˈɫa/ /d͡ʒeˈɫaɾ/ /ʒəˈɫa/ alg ant bal cent eiv gel gela gelada gelades gelaia gelaien gelaies gelam gelant gelar gelara gelaran gelarem gelaren gelares gelareu gelaria gelarien gelaries gelariva gelariven gelarives gelarà gelaràs gelaré gelaríem gelaríeu gelarívem gelaríveu gelassen gelasses gelassin gelassis gelat gelats gelau gelava gelaven gelaves gelavi gelavo gele geleguem geleguessa geleguessen geleguesses gelegueu gelegués geleguéssom geleguéssou gelem gelen geles gelessa gelessen gelesses gelessi gelessin gelessis geleu geli gelin gelis gelo gelos gels gelà gelàiem gelàieu gelàrem gelàreu gelàs gelàssem gelàsseu gelàssim gelàssiu gelàvem gelàvets gelàveu gelàvom gelés geléssem gelésseu geléssim geléssiu gelí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
beku

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
es krim
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
jeli
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
cemburu

gemecor n fem
berderu

gemegor /d͡ʒe.meˈɣo/ /d͡ʒe.meˈɣoɾ/ /ʒə.məˈɣo/ n fem
berderu

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
permata

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gen

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
menantu

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
Januari
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
generasi

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
biasanya

generar /d͡ʒe.neˈɾa/ /d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /ʒə.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gener genera generada generades generam generant generar generara generaran generarem generaren generares generareu generaria generarien generaries generarà generaràs generaré generaríem generaríeu generassen generasses generassin generassis generat generats generau generava generaven generaves genere generem generen generes generessen generesses generessin generessis genereu generi generin generis genero generà generàrem generàreu generàs generàssem generàsseu generàssim generàssiu generàvem generàveu generés generéssem generésseu generéssim generéssiu generí occ sept val v
sambung

generitzar /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) generitz generitza generitzada generitzades generitzam generitzant generitzar generitzara generitzaran generitzarem generitzaren generitzares generitzareu generitzaria generitzarien generitzaries generitzarà generitzaràs generitzaré generitzaríem generitzaríeu generitzassen generitzasses generitzassin generitzassis generitzat generitzats generitzau generitzava generitzaven generitzaves generitze generitzem generitzen generitzes generitzessen generitzesses generitzessin generitzessis generitzeu generitzi generitzin generitzis generitzo generitzà generitzàrem generitzàreu generitzàs generitzàssem generitzàsseu generitzàssim generitzàssiu generitzàvem generitzàveu generitzés generitzéssem generitzésseu generitzéssim generitzéssiu generitzí occ val v
jenis

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
kedermawanan

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
dermawan

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
genius
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
genitif

genitor /d͡ʒe.niˈto/ /d͡ʒe.niˈtoɾ/ /ʒə.niˈto/ n masc
ayah

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
gusi

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
genosida

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
lutut dengkul
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
apa pun
(interrogatiu, condicional) Quantitat mínima d'una suposició.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
orang

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ adj
baik
Que actua amb cortesia.

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ n neut
baik
Per als jueus, els estrangers, els pertanyents a qualsevol altra ètnia.

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
tulen

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
genetika

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geografi
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geografis

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geologi
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometri

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geometris

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
bahasa Georgia
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

geostacionari /ˌd͡ʒe.os.ta.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.os.tə.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.us.tə.si.uˈna.ɾi/ adj masc
geostasioner

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
bungkuk

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
frambosen

gerent /d͡ʒeˈɾen/ /d͡ʒeˈɾent/ /ʒəˈɾen/ /ʒəˈɾent/ n neut
manajer

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
saudara perempuan kakak perempuan
Filla dels mateixos pares.
kakak perempuan saudari
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
adik tiri
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanium

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
kuman

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
saudara abang
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
orang Jerman
Habitant de l'antiga Germània

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
kendi
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
vas
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerència /d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
direksi

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
rumput

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
gestasi

gestar /d͡ʒesˈta/ /d͡ʒesˈtaɾ/ /ʒəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gest gesta gestada gestades gestam gestant gestar gestara gestaran gestarem gestaren gestares gestareu gestaria gestarien gestaries gestarà gestaràs gestaré gestaríem gestaríeu gestassen gestasses gestassin gestassis gestat gestats gestau gestava gestaven gestaves geste gestem gesten gestes gestessen gestesses gestessin gestessis gesteu gesti gestin gestis gesto gestà gestàrem gestàreu gestàs gestàssem gestàsseu gestàssim gestàssiu gestàvem gestàveu gestés gestéssem gestésseu gestéssim gestéssiu gestí occ sept val v
bawa
Portar un embrió o fetus des de la concepció fins al moment del part.

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
manajemen

gibrell /d͡ʒiˈbɾeʎ/ /ʒiˈβɾeʎ/ n masc
pispot
Tradicionalment, recipient de terrissa envernissada, rodó, aproximadament d'un pam d'alçada, que des del cul es va eixamplant fins a la boca, i serveix principalment per a rentar.

gibrelleta /d͡ʒi.bɾeˈʎe.ta/ /ʒi.bɾəˈʎə.tə/ /ʒi.bɾəˈʎɛ.tə/ /ʒi.βɾəˈʎɛ.tə/ n fem
pispot
Bacineta per a orinar u orinal que habitualment es deixa sota el llit per evitar haver-s'hi de desplaçar al vàter.

gihad /d͡ʒiˈhat/ /ʒiˈhat/ n masc
jihad

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
gimnasium
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
senam

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
senam
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
gin

gintònic /d͡ʒinˈtɔ.nik/ /ʒinˈtɔ.nik/ n masc
gin dan tonik

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ n fem
tur
Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
bunga matahari

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
jerapah zarafah
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.
jerapah
(cinema) Suport amb una perxa per a apropar un micròfon als actors durant el rodatge.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
berbelok
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
berpaling berbelok
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

girar cua v
memutar balik

girar en rodó v
memutar balik

gla n fem
glans

glabre /ˈɡɫa.bɾe/ /ˈɡɫa.βɾə/ adj masc
gundul
Sense pèls.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glasiologi

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
glans

glauc /ɡɫawk/ adj masc
biru telur itik
(científic, poètic) Verd pàl·lid grisós.

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
cermin
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

glaçar /ɡɫaˈsa/ /ɡɫaˈsaɾ/ /ɡɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv glace glaceguem glaceguessa glaceguessen glaceguesses glacegueu glacegués glaceguéssom glaceguéssou glacem glacen glaces glacessa glacessen glacesses glacessi glacessin glacessis glaceu glaci glacin glacis glacés glacéssem glacésseu glacéssim glacéssiu glací glaç glaça glaçada glaçades glaçaia glaçaien glaçaies glaçam glaçant glaçar glaçara glaçaran glaçarem glaçaren glaçares glaçareu glaçaria glaçarien glaçaries glaçariva glaçariven glaçarives glaçarà glaçaràs glaçaré glaçaríem glaçaríeu glaçarívem glaçaríveu glaçassen glaçasses glaçassin glaçassis glaçat glaçats glaçau glaçava glaçaven glaçaves glaçavi glaçavo glaço glaços glaçà glaçàiem glaçàieu glaçàrem glaçàreu glaçàs glaçàssem glaçàsseu glaçàssim glaçàssiu glaçàvem glaçàvets glaçàveu glaçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
beku

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
globalisme

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalisasi
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
globe
Figura en forma esfèrica.
balon
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.
sarvangasana
(futbol) Xut en què la pilota descriu una trajectòria elevada i cobreix una distància horitzontal de desplaçament molt curta.

glossilla /ɡɫoˈsi.ʎa/ /ɡɫoˈsi.ʎə/ /ɡɫuˈsi.ʎə/ n fem
kacung

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glukosa

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
gula darah

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
gluten

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
kelenjar

glícid /ˈɡɫi.sit/ n masc
karbohidrat

goig /ˈɡɔt͡ʃ/ n masc
kebahagiaan
Emoció que resulta d'allò que es posseeix, es desitja o complau.

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
gol
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
tenggorok
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golejada /ɡo.ɫeˈd͡ʒa.ða/ /ɡo.ɫeˈʒa.ða/ /ɡo.ɫəˈd͡ʒa.ðə/ /ɡu.ɫəˈʒa.ðə/ n fem
kardus

golf /ˈɡoɫf/ n masc
teluk
Porció de mar tancada parcialment de terra.

golfa /ˈɡoɫ.fa/ /ˈɡoɫ.fə/ n fem
loteng

golfo /ˈgoɫ.fo/ /ˈgoɫ.fu/ n masc
engsel

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
penghapus
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma d'esborrar n fem
karet penghapus

goma elàstica n fem
karet gelang

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) googlege googlegem googlegen googleges googlegessen googlegesses googlegessin googlegessis googlegeu googlegi googlegin googlegis googlegés googlegéssem googlegésseu googlegéssim googlegéssiu googlegí googleig googleja googlejada googlejades googlejam googlejant googlejar googlejara googlejaran googlejarem googlejaren googlejares googlejareu googlejaria googlejarien googlejaries googlejarà googlejaràs googlejaré googlejaríem googlejaríeu googlejassen googlejasses googlejassin googlejassis googlejat googlejats googlejau googlejava googlejaven googlejaves googlejo googlejà googlejàrem googlejàreu googlejàs googlejàssem googlejàsseu googlejàssim googlejàssiu googlejàvem googlejàveu occ val v
googling

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

gorg /ˈɡork/ n masc
lobang

gorgera /ɡoɾˈd͡ʒe.ɾa/ /ɡoɾˈʒe.ɾə/ /ɡurˈʒe.ɾə/ n fem
oto

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
gorila
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.
(figuradament) Persona a qui se li encarreguen feines en les quals s'actua violentament cap a altres persones en cas de requerir-ho la protecció d'unes altres (cas dels guardaespatlles).

gorja /ˈɡɔr.d͡ʒa/ /ˈɡɔr.ʒə/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒa/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
ngarai

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
piki

gorra de beisbol n fem
topi

gorra de plat n fem
topi

gos n masc
anjing
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
anjing air

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gos gosa gosada gosades gosam gosant gosar gosara gosaran gosarem gosaren gosares gosareu gosaria gosarien gosaries gosarà gosaràs gosaré gosaríem gosaríeu gosassen gosasses gosassin gosassis gosat gosats gosau gosava gosaven gosaves gose gosem gosen goses gosessen gosesses gosessin gosessis goseu gosi gosin gosis goso gosà gosàrem gosàreu gosàs gosàssem gosàsseu gosàssim gosàssiu gosàvem gosàveu gosés goséssem gosésseu goséssim goséssiu gosí occ sept val v
jurit malam

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
anjing betina

gosset /ɡoˈsət/ /ɡuˈsɛt/ n masc
anak anjing

got /ˈɡot/ n masc
gelas
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
tetes
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.
Element ornamental arquitectònic en forma de gota idealitzada, en especial les que es troben sota els tríglifs.
asam urat
(medicina) Malaltia provocada per l'àcid úric que ataca a les articulacions, el ronyó i els teixits tous, especialment temuda pels seus atacs aguts de dolor.

gotellada /ɡo.teˈʎa.ða/ /ɡo.təˈʎa.ðə/ /ɡu.təˈʎa.ðə/ n fem
hujan lebat

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
pemerintah
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
gubernur

governament /ɡo.veɾ.naˈment/ /ɡo.vəɾ.nəˈment/ /ɡo.βer.naˈmen/ /ɡo.βeɾ.naˈmen/ /ɡu.vər.nəˈmen/ /ɡu.βər.nəˈmen/ n masc
pemerintah

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
pemerintahan

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) govern governa governada governades governam governant governar governara governaran governarem governaren governares governareu governaria governarien governaries governarà governaràs governaré governaríem governaríeu governassen governasses governassin governassis governat governats governau governava governaven governaves governe governem governen governes governessen governesses governessin governessis governeu governi governin governis governo governà governàrem governàreu governàs governàssem governàsseu governàssim governàssiu governàvem governàveu governés governéssem governésseu governéssim governéssiu governí occ sept val v
memerintah
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

graciós /ɡɾa.siˈos/ /ɡɾə.siˈos/ adj masc
aneh

graduació /ɡɾa.ðu.a.siˈo/ /ɡɾə.ðu.ə.siˈo/ n fem
wisuda
Acció d'obtenir un grau o títol en una universitat.

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
tata bahasa gramatika

gran adj
besar
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

grana /ˈɡɾa.nə/ adj
claret
Dit dels teixits, de color carmí.

grana /ˈɡɾa.nə/ n fem
benih
Menjar que es dóna a les haveries, especialment civada.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
granat
Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ adj masc
masak
Madur, amb el gra ben format.

grandària /ɡɾanˈda.ɾi.a/ /ɡɾənˈda.ɾi.ə/ n fem
ukuran
Capacitat, extensió, mida. Les dimensions o mesures d'un objecte. Per a objectes d'una dimensió, és la longitud, alçada o amplada. Per a objectes de dues dimensions, és la superfície. Per a objectes de tres dimensions, és el volum. L'altura o longitud o amplada d'un ésser viu. L'alçada d'una persona. Parlant de ciutats, gairebé sempre es refereix a la seva extensió o superfície.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
lumbung
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
perkebunan

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
katak kodok
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
cakar
Part de les extremitats d'un quadrúpede que toca a terra.
bukan
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
stapler

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ n masc
gelintir
Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

gras /ˈɡɾas/ adj masc
gemuk
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
pencakar langit
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ alg ant bal cent eiv grat grata gratada gratades grataia grataien grataies gratam gratant gratar gratara grataran gratarem grataren gratares gratareu grataria gratarien grataries gratariva gratariven gratarives gratarà grataràs grataré grataríem grataríeu gratarívem grataríveu gratassen gratasses gratassin gratassis gratat gratats gratau gratava grataven grataves gratavi gratavo grate grateguem grateguessa grateguessen grateguesses grategueu grategués grateguéssom grateguéssou gratem graten grates gratessa gratessen gratesses gratessi gratessin gratessis grateu grati gratin gratis grato gratos grats gratà gratàiem gratàieu gratàrem gratàreu gratàs gratàssem gratàsseu gratàssim gratàssiu gratàvem gratàvets gratàveu gratàvom gratés gratéssem gratésseu gratéssim gratéssiu gratí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
garuk

gratar-se v
garuk

gratificar /ɡɾa.ti.fiˈka/ /ɡɾa.ti.fiˈkaɾ/ /ɡɾə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gratific gratifica gratificada gratificades gratificam gratificant gratificar gratificara gratificaran gratificarem gratificaren gratificares gratificareu gratificaria gratificarien gratificaries gratificarà gratificaràs gratificaré gratificaríem gratificaríeu gratificassen gratificasses gratificassin gratificassis gratificat gratificats gratificau gratificava gratificaven gratificaves gratifico gratificà gratificàrem gratificàreu gratificàs gratificàssem gratificàsseu gratificàssim gratificàssiu gratificàvem gratificàveu gratifique gratifiquem gratifiquen gratifiques gratifiquessen gratifiquesses gratifiquessin gratifiquessis gratifiqueu gratifiqui gratifiquin gratifiquis gratifiqués gratifiquéssem gratifiquésseu gratifiquéssim gratifiquéssiu gratifiquí occ sept val v
ganjaran

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
berterima kasih

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ gratuïta adj masc
gratis

grau n masc
kesarjanaan
Títol o graduació que en les universitats es dona al que es gradua.

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
benteng
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
kerikil
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravamen /ɡɾaˈva.men/ /ɡɾaˈβa.men/ /ɡɾəˈva.mən/ /ɡɾəˈβa.mən/ n masc
angkut

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
cukai
(dret) Carregar amb un impost.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
gaya tarik bumi
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

grec grega adj masc
bahasa Yunani
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
bahasa Yunani
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

greda /ˈɡɾe.ða/ /ˈɡɾə.ðə/ /ˈɡɾɛ.ðə/ n fem
tanah liat

green /ˈɡɾin/ n masc
hijau

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
suka bergaul

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
lemak

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) greix greixa greixada greixades greixam greixant greixar greixara greixaran greixarem greixaren greixares greixareu greixaria greixarien greixaries greixarà greixaràs greixaré greixaríem greixaríeu greixassen greixasses greixassin greixassis greixat greixats greixau greixava greixaven greixaves greixe greixem greixen greixes greixessen greixesses greixessin greixessis greixeu greixi greixin greixis greixo greixà greixàrem greixàreu greixàs greixàssem greixàsseu greixàssim greixàssiu greixàvem greixàveu greixés greixéssem greixésseu greixéssim greixéssiu greixí occ sept val v
jelantah

gremi /ˈɡɾɛ.mi/ n masc
gilda

greu /ˈɡɾew/ adj
berat
Aplicat a la música o la parla, de to baix.
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
cengkerik
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.
tembak
Brot tendre d'una llavor, d'un tubercle, d’un bulb.
bergulung
Part, separada per membranes, de certs fruits, especialment cítrics.

grimpar /ɡɾimˈpa/ /ɡɾimˈpaɾ/ alg ant bal cent eiv grimp grimpa grimpada grimpades grimpaia grimpaien grimpaies grimpam grimpant grimpar grimpara grimparan grimparem grimparen grimpares grimpareu grimparia grimparien grimparies grimpariva grimpariven grimparives grimparà grimparàs grimparé grimparíem grimparíeu grimparívem grimparíveu grimpassen grimpasses grimpassin grimpassis grimpat grimpats grimpau grimpava grimpaven grimpaves grimpavi grimpavo grimpe grimpeguem grimpeguessa grimpeguessen grimpeguesses grimpegueu grimpegués grimpeguéssom grimpeguéssou grimpem grimpen grimpes grimpessa grimpessen grimpesses grimpessi grimpessin grimpessis grimpeu grimpi grimpin grimpis grimpo grimpos grimps grimpà grimpàiem grimpàieu grimpàrem grimpàreu grimpàs grimpàssem grimpàsseu grimpàssim grimpàssiu grimpàvem grimpàvets grimpàveu grimpàvom grimpés grimpéssem grimpésseu grimpéssim grimpéssiu grimpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memanjat

grinyol /ɡɾiˈɲɔɫ/ n masc
derit
So agut que fa certs materials quan freguen amb un altre.

grip n fem
flu influensa

gripau n masc
katak

gris adj masc
abu-abu
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

griu /ˈɡɾiw/ n masc
griffin

groc groga adj masc
kuning
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
kuning
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ adj masc
bahasa Kalaallisut
Relatiu o pertanyent a Groenlàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
bahasa Kalaallisut
(només singular) Llengua esquimoaleuta parlada a Groenlàndia.

grog /ˈɡɾɔk/ n masc
arak pelaut

grogui /ˈɡɾɔ.ɣi/ adj
grogi

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
kasar

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
ayun

gronxar /ɡɾoɲˈt͡ʃa/ /ɡɾoɲˈt͡ʃaɾ/ /ɡɾoɲˈʃa/ /ɡɾuɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gronx gronxa gronxada gronxades gronxam gronxant gronxar gronxaran gronxarem gronxaren gronxares gronxareu gronxaria gronxarien gronxaries gronxarà gronxaràs gronxaré gronxaríem gronxaríeu gronxassen gronxasses gronxassin gronxassis gronxat gronxats gronxau gronxava gronxaven gronxaves gronxem gronxen gronxes gronxessen gronxesses gronxessin gronxessis gronxeu gronxi gronxin gronxis gronxo gronxà gronxàrem gronxàreu gronxàs gronxàssem gronxàsseu gronxàssim gronxàssiu gronxàvem gronxàveu gronxés gronxéssem gronxésseu gronxéssim gronxéssiu gronxí sept v
ayun

grop /ˈɡɾop/ n masc
awan
Nuvolada tempestuosa formada de sobte.

gros adj masc
agung
Considerable en volum.

gros n masc
bayak
La part més important d'un tot.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
gemuk
Premi més important d'una loteria.
bruto
Dotze dotzenes

grossesa /ɡɾoˈse.za/ /ɡɾoˈsə.zə/ /ɡɾuˈsɛ.zə/ n fem
kehamilan
Senyals visibles d’embaràs amb una panxa grossa.

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
bangau
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
katrol
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.

gruix /ˈɡɾujʃ/ /ˈɡɾuʃ/ n masc
bayak

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
tebal

grumeig /ɡɾuˈmet͡ʃ/ /ɡɾuˈmət͡ʃ/ /ɡɾuˈmɛt͡ʃ/ n masc
umpan

grup /ˈɡɾup/ n masc
kelompok

grup classe n masc
kelas

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
berkat
Resultar plaent.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
terima kasih
Expressió per a manifestar agraïment.

grípia /ˈɡɾi.pi.a/ /ˈɡɾi.pi.ə/ n fem
balai penitipan anak

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ alg ant bal cent eiv guait guaita guaitada guaitades guaitaia guaitaien guaitaies guaitam guaitant guaitar guaitara guaitaran guaitarem guaitaren guaitares guaitareu guaitaria guaitarien guaitaries guaitariva guaitariven guaitarives guaitarà guaitaràs guaitaré guaitaríem guaitaríeu guaitarívem guaitaríveu guaitassen guaitasses guaitassin guaitassis guaitat guaitats guaitau guaitava guaitaven guaitaves guaitavi guaitavo guaite guaiteguem guaiteguessa guaiteguessen guaiteguesses guaitegueu guaitegués guaiteguéssom guaiteguéssou guaitem guaiten guaites guaitessa guaitessen guaitesses guaitessi guaitessin guaitessis guaiteu guaiti guaitin guaitis guaito guaitos guaits guaità guaitàiem guaitàieu guaitàrem guaitàreu guaitàs guaitàssem guaitàsseu guaitàssim guaitàssiu guaitàvem guaitàvets guaitàveu guaitàvom guaités guaitéssem guaitésseu guaitéssim guaitéssiu guaití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pandangi
aguaitar
mirar

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
arung-arungan
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.
kapal
Enfonsament suau en una vorera per facilitar l'accés a vehicles.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
sarung tangan
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
hadiah

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
pemenang
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guany guanya guanyada guanyades guanyam guanyant guanyar guanyara guanyaran guanyarem guanyaren guanyares guanyareu guanyaria guanyarien guanyaries guanyarà guanyaràs guanyaré guanyaríem guanyaríeu guanyassen guanyasses guanyassin guanyassis guanyat guanyats guanyau guanyava guanyaven guanyaves guanye guanyem guanyen guanyes guanyessen guanyesses guanyessin guanyessis guanyeu guanyi guanyin guanyis guanyo guanyà guanyàrem guanyàreu guanyàs guanyàssem guanyàsseu guanyàssim guanyàssiu guanyàvem guanyàveu guanyés guanyéssem guanyésseu guanyéssim guanyéssiu guanyí occ sept val v
menang

guanàbana /ɡwaˈna.ba.na/ /ɡwəˈna.βə.nə/ n fem
buah sirsak

guarda /ˈɡwar.də/ /ˈɡwaɾ.ða/ n fem
garda
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats a banda i banda del central, que s'encarreguen principalment de protegir el quarterback de les entrades dels adversaris.

guardabraç n masc
ban

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv guard guarda guardada guardades guardaia guardaien guardaies guardam guardant guardar guardara guardaran guardarem guardaren guardares guardareu guardaria guardarien guardaries guardariva guardariven guardarives guardarà guardaràs guardaré guardaríem guardaríeu guardarívem guardaríveu guardassen guardasses guardassin guardassis guardat guardats guardau guardava guardaven guardaves guardavi guardavo guarde guardeguem guardeguessa guardeguessen guardeguesses guardegueu guardegués guardeguéssom guardeguéssou guardem guarden guardes guardessa guardessen guardesses guardessi guardessin guardessis guardeu guardi guardin guardis guardo guardos guards guardà guardàiem guardàieu guardàrem guardàreu guardàs guardàssem guardàsseu guardàssim guardàssiu guardàvem guardàvets guardàveu guardàvom guardés guardéssem guardésseu guardéssim guardéssiu guardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
simpan
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
pengawal

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ bal guareix guareixen guareixes guareixi guareixin guareixis guareixo guaresc guaresqui guaresquin guaresquis guaria guarida guarides guarien guaries guariguem guarigueu guarim guarint guarir guarira guariran guarirem guariren guarires guarireu guariria guaririen guariries guarirà guariràs guariré guariríem guariríeu guarisc guarisca guarisquen guarisques guarissen guarisses guarissin guarissis guarit guarits guariu guarix guarixen guarixes guarixo guarí guaríem guaríeu guarírem guaríreu guarís guaríssem guarísseu guaríssim guaríssiu n-occ occ sept val v
menyembuhkan

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
garnisun
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
puyuh

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
perang
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ alg bal eiv guerrege guerregem guerregen guerreges guerregessen guerregesses guerregessin guerregessis guerregeu guerregi guerregin guerregis guerregés guerregéssem guerregésseu guerregéssim guerregéssiu guerregí guerreig guerreja guerrejada guerrejades guerrejam guerrejant guerrejar guerrejara guerrejaran guerrejarem guerrejaren guerrejares guerrejareu guerrejaria guerrejarien guerrejaries guerrejarà guerrejaràs guerrejaré guerrejaríem guerrejaríeu guerrejassen guerrejasses guerrejassin guerrejassis guerrejat guerrejats guerrejau guerrejava guerrejaven guerrejaves guerrejo guerrejà guerrejàrem guerrejàreu guerrejàs guerrejàssem guerrejàsseu guerrejàssim guerrejàssiu guerrejàvem guerrejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
perang
Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
pendekar
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
gerilya

guerxar /ɡerˈt͡ʃa/ /ɡeɾˈt͡ʃa/ /ɡeɾˈt͡ʃaɾ/ /ɡərˈʃa/ guerxa guerxada guerxades guerxant guerxar guerxaran guerxarem guerxaren guerxares guerxareu guerxaria guerxarien guerxaries guerxarà guerxaràs guerxaré guerxaríem guerxaríeu guerxat guerxats guerxava guerxaven guerxaves guerxem guerxen guerxes guerxessen guerxesses guerxessin guerxessis guerxeu guerxi guerxin guerxis guerxo guerxà guerxàrem guerxàreu guerxàvem guerxàveu guerxés guerxéssem guerxésseu guerxéssim guerxéssiu guerxí v
benang lungsin
(transitiu) Deformar un cos pla fent-lo prendre una forma corba.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
panduan
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
panduan
Persona que vol guiar una altra.
gerbong
(beisbol) Cadascun dels dos membres d'un equip atacant situats al box del guia que s'encarreguen de transmetre les indicacions de l'entrenador al batedor i els corredors, i de dirigir-los.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guia guiada guiades guiam guiant guiar guiara guiaran guiarem guiaren guiares guiareu guiaria guiarien guiaries guiarà guiaràs guiaré guiaríem guiaríeu guiassen guiasses guiassin guiassis guiat guiats guiau guiava guiaven guiaves guie guiem guien guies guiessen guiesses guiessin guiessis guieu guii guio guià guiàrem guiàreu guiàs guiàssem guiàsseu guiàssim guiàssiu guiàvem guiàveu guiés guiéssem guiésseu guiéssim guiéssiu guií guiï guiïn guiïs occ sept val v
memandu
Fer de guia.

guiatge /ɡiˈa.d͡ʒe/ /ɡiˈa.d͡ʒə/ n masc
bimbingan
Acció de guiar.

guineu n fem
rubah
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guingueta /ɡiŋˈɡe.ta/ /ɡiŋˈɡə.tə/ /ɡiŋˈɡɛ.tə/ n fem
barak
Construcció portàtil per allotjar una petita atracció de fira.

guirigall /ɡi.ɾiˈɣaj/ /ɡi.ɾiˈɣaʎ/ n masc
keadaan berantakan

guisa /gi.za/ /gi.zə/ n fem
cara

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
gitar

guix n masc
kapur tulis kapur
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
kapur tulis
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guió /ɡiˈo/ n masc
tanda hubung
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Gujarati

guru /ˈɡu.ɾu/ n masc
guru
Guia espiritual hindú.

gusarapa /ɡu.zaˈɾa.pa/ /ɡu.zəˈɾa.pə/ n fem
kelapa
Fantasma nocturn que atemoreix a les criatures.

gust /ˈɡust/ n masc
rasa
Sentit que permet percebre els sabors.

gustar /ɡusˈta/ /ɡusˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv gust gusta gustada gustades gustaia gustaien gustaies gustam gustant gustar gustara gustaran gustarem gustaren gustares gustareu gustaria gustarien gustaries gustariva gustariven gustarives gustarà gustaràs gustaré gustaríem gustaríeu gustarívem gustaríveu gustassen gustasses gustassin gustassis gustat gustats gustau gustava gustaven gustaves gustavi gustavo guste gusteguem gusteguessa gusteguessen gusteguesses gustegueu gustegués gusteguéssom gusteguéssou gustem gusten gustes gustessa gustessen gustesses gustessi gustessin gustessis gusteu gusti gustin gustis gusto gustos gusts gustà gustàiem gustàieu gustàrem gustàreu gustàs gustàssem gustàsseu gustàssim gustàssiu gustàvem gustàvets gustàveu gustàvom gustés gustéssem gustésseu gustéssim gustéssiu gustí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rasa

gustós adj masc
nikmat
Que agrada, que té el sabor adequat.

guàrdia /ˈɡwar.di.ə/ /ˈɡwaɾ.ði.a/ n fem
piket
Cos armat encarregat de la protecció o custòdia d’una persona o d’una cosa.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
geiser

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
kandang

gàlib /ˈɡa.ɫip/ n masc
model
Plantilla de les quadernes d’una nau per a la seva construcció.

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ n neut
Gemini

gènere n masc
jenis
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènere femení n masc
wanita
Categoria gramatical corresponent a tots els termes referits al sexe femení o assimilables per l’ús.
Conjunt de totes les dones.

gòspel /ˈɡɔs.peɫ/ /ˈɡɔs.pəɫ/ n masc
injil

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv habilit habilita habilitada habilitades habilitaia habilitaien habilitaies habilitam habilitant habilitar habilitara habilitaran habilitarem habilitaren habilitares habilitareu habilitaria habilitarien habilitaries habilitariva habilitariven habilitarives habilitarà habilitaràs habilitaré habilitaríem habilitaríeu habilitarívem habilitaríveu habilitassen habilitasses habilitassin habilitassis habilitat habilitats habilitau habilitava habilitaven habilitaves habilitavi habilitavo habilite habiliteguem habiliteguessa habiliteguessen habiliteguesses habilitegueu habilitegués habiliteguéssom habiliteguéssou habilitem habiliten habilites habilitessa habilitessen habilitesses habilitessi habilitessin habilitessis habiliteu habiliti habilitin habilitis habilito habilitos habilits habilità habilitàiem habilitàieu habilitàrem habilitàreu habilitàs habilitàssem habilitàsseu habilitàssim habilitàssiu habilitàvem habilitàvets habilitàveu habilitàvom habilités habilitéssem habilitésseu habilitéssim habilitéssiu habilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
memampukan

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
kemampuan

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
kamar

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
penduduk
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ alg ant bal cent eiv habit habita habitada habitades habitaia habitaien habitaies habitam habitant habitar habitara habitaran habitarem habitaren habitares habitareu habitaria habitarien habitaries habitariva habitariven habitarives habitarà habitaràs habitaré habitaríem habitaríeu habitarívem habitaríveu habitassen habitasses habitassin habitassis habitat habitats habitau habitava habitaven habitaves habitavi habitavo habite habiteguem habiteguessa habiteguessen habiteguesses habitegueu habitegués habiteguéssom habiteguéssou habitem habiten habites habitessa habitessen habitesses habitessi habitessin habitessis habiteu habiti habitin habitis habito habitos habits habità habitàiem habitàieu habitàrem habitàreu habitàs habitàssem habitàsseu habitàssim habitàssiu habitàvem habitàvets habitàveu habitàvom habités habitéssem habitésseu habitéssim habitéssiu habití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tinggal

habitud /a.biˈtut/ /ə.βiˈtut/ n fem
adat kebiasan

hac /ˈak/ n fem
ha

haca /ˈa.ka/ /ˈa.kə/ n fem
kuda kerdil

hacanea /a.kaˈne.a/ /ə.kəˈne.ə/ n fem
meretas

hafni n masc
hafnium

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
hasyis

halal /haˈɫaɫ/ /həˈɫaɫ/ halal adj
halal

hall /ˈhɔɫ/ n masc
aula

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
nimbus

ham /ˈam/ n masc
mata kail

haram /haˈɾam/ /həˈɾam/ haram adj
haram

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
harmoni

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
harmonika

hassi n masc
hassium

hat-trick /ˌhatˈtɾik/ n masc
trigol

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
harta
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
ada
Tenir en possessió.

haver de v
harus
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
ada

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
bahasa Hawaii
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
bahasa Hawaii
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

he /ˈaj/ /ˈe/ n fem
dia

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ hebrea adj masc
bahasa Ibrani
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
bahasa Ibrani
Llengua semítica parlada a Israel.

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ n fem
hekatombe

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hektare

heli n masc
helium

helicoïdal /e.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ku.iˈðaɫ/ adj
uliran

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
helikopter
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
hematologi

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
hematoma

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
hematuri

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
belahan bumi

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
hemoglobin

hemorroide /e.moˈrɔj.ðe/ /ə.moˈrɔj.ðə/ /ə.muˈrɔj.ðə/ n fem
bawasir

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
perdarahan

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
hepatitis

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
segi tujuh

herba /ˈer.bə/ n fem
rumput

herbari /eɾˈba.ɾi/ n masc
herbarium

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
bida'ah

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
pewaris
Persona que rep una herència.

hermafrodita /eɾ.ma.fɾoˈði.ta/ /ər.mə.fɾuˈði.tə/ /əɾ.mə.fɾoˈði.tə/ adj
banci

hermenèutica /eɾ.meˈnɛw.ti.ka/ /ər.məˈnɛw.ti.kə/ n fem
hermeneutik

herniar /er.niˈa/ /eɾ.niˈa/ /eɾ.niˈaɾ/ /ər.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hernia herniada herniades herniam herniant herniar herniara herniaran herniarem herniaren herniares herniareu herniaria herniarien herniaries herniarà herniaràs herniaré herniaríem herniaríeu herniassen herniasses herniassin herniassis herniat herniats herniau herniava herniaven herniaves hernie herniem hernien hernies herniessen herniesses herniessin herniessis hernieu hernii hernio hernià herniàrem herniàreu herniàs herniàssem herniàsseu herniàssim herniàssiu herniàvem herniàveu herniés herniéssem herniésseu herniéssim herniéssiu hernií herniï herniïn herniïs occ sept val v
ruptur

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
pahlawan

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
heroin
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hertz

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
inheritas
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.

hesitar /e.ziˈta/ /e.ziˈtaɾ/ /ə.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hesit hesita hesitada hesitades hesitam hesitant hesitar hesitara hesitaran hesitarem hesitaren hesitares hesitareu hesitaria hesitarien hesitaries hesitarà hesitaràs hesitaré hesitaríem hesitaríeu hesitassen hesitasses hesitassin hesitassis hesitat hesitats hesitau hesitava hesitaven hesitaves hesite hesitem hesiten hesites hesitessen hesitesses hesitessin hesitessis hesiteu hesiti hesitin hesitis hesito hesità hesitàrem hesitàreu hesitàs hesitàssem hesitàsseu hesitàssim hesitàssiu hesitàvem hesitàveu hesités hesitéssem hesitésseu hesitéssim hesitéssiu hesití occ sept val v
ragu

hetero- prefix
hetero-

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
heterseksual

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
tanaman jalar

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
heksagon

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
hibernasi

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hibern hiberna hibernada hibernades hibernam hibernant hibernar hibernara hibernaran hibernarem hibernaren hibernares hibernareu hibernaria hibernarien hibernaries hibernarà hibernaràs hibernaré hibernaríem hibernaríeu hibernassen hibernasses hibernassin hibernassis hibernat hibernats hibernau hibernava hibernaven hibernaves hiberne hibernem hibernen hibernes hibernessen hibernesses hibernessin hibernessis hiberneu hiberni hibernin hibernis hiberno hibernà hibernàrem hibernàreu hibernàs hibernàssem hibernàsseu hibernàssim hibernàssiu hibernàvem hibernàveu hibernés hibernéssem hibernésseu hibernéssim hibernéssiu hiberní occ sept val v
hibernasi

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hidrogen

hiena /ˈje.na/ n fem
dubuk

hiena tacada n fem
dubuk

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
ilmu kesehatan

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
higienis

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
hijab

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
gita puja

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
Hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hiperactivitat n fem
hiperaktivitas

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hiperinflasi

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hiperteks

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
hipernim

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
hippokampos
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
kemunafikan

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
kuda nil

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
hipotek

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipotec hipoteca hipotecada hipotecades hipotecam hipotecant hipotecar hipotecara hipotecaran hipotecarem hipotecaren hipotecares hipotecareu hipotecaria hipotecarien hipotecaries hipotecarà hipotecaràs hipotecaré hipotecaríem hipotecaríeu hipotecassen hipotecasses hipotecassin hipotecassis hipotecat hipotecats hipotecau hipotecava hipotecaven hipotecaves hipoteco hipotecà hipotecàrem hipotecàreu hipotecàs hipotecàssem hipotecàsseu hipotecàssim hipotecàssiu hipotecàvem hipotecàveu hipoteque hipotequem hipotequen hipoteques hipotequessen hipotequesses hipotequessin hipotequessis hipotequeu hipotequi hipotequin hipotequis hipotequés hipotequéssem hipotequésseu hipotequéssim hipotequéssiu hipotequí occ sept val v
hipotek

hipotecari /i.po.teˈka.ɾi/ /i.pu.təˈka.ɾi/ adj masc
hipotek
pertanyent a la hipoteca

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
hipotenusa

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hiperbola

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
munafik
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
munafik
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hipodrom

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
hiponim

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
asumsi hipotesis

hiragana /hi.ɾaˈɣa.na/ n masc
hiragana

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) his hissa hissada hissades hissam hissant hissar hissara hissaran hissarem hissaren hissares hissareu hissaria hissarien hissaries hissarà hissaràs hissaré hissaríem hissaríeu hissassen hissasses hissassin hissassis hissat hissats hissau hissava hissaven hissaves hisse hissem hissen hisses hissessen hissesses hissessin hissessis hisseu hissi hissin hissis hisso hissà hissàrem hissàreu hissàs hissàssem hissàsseu hissàssim hissàssiu hissàvem hissàveu hissés hisséssem hissésseu hisséssim hisséssiu hissí occ sept val v
mengerek

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histologi

historiar /is.to.ɾiˈa/ /is.to.ɾiˈaɾ/ /is.tu.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) historia historiada historiades historiam historiant historiar historiara historiaran historiarem historiaren historiares historiareu historiaria historiarien historiaries historiarà historiaràs historiaré historiaríem historiaríeu historiassen historiasses historiassin historiassis historiat historiats historiau historiava historiaven historiaves historie historiem historien histories historiessen historiesses historiessin historiessis historieu historii historio historià historiàrem historiàreu historiàs historiàssem historiàsseu historiàssim historiàssiu historiàvem historiàveu historiés historiéssem historiésseu historiéssim historiéssiu historií historiï historiïn historiïs occ sept val v
babad

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
sejarah histori
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
bersejarah

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ adj
Het
Relatiu al poble hittita o a la seva llengua.

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ n masc
Het
Llengua indoeuropea extinta del grup anatòlic pròpia del poble hittita.

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ n neut
Het
Individu d’un poble que establí un imperi a Anatòlia en el II mil·lenni aC.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
musim dingin

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
rumah kaca

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hivern hiverna hivernada hivernades hivernam hivernant hivernar hivernara hivernaran hivernarem hivernaren hivernares hivernareu hivernaria hivernarien hivernaries hivernarà hivernaràs hivernaré hivernaríem hivernaríeu hivernassen hivernasses hivernassin hivernassis hivernat hivernats hivernau hivernava hivernaven hivernaves hiverne hivernem hivernen hivernes hivernessen hivernesses hivernessin hivernessis hiverneu hiverni hivernin hivernis hiverno hivernà hivernàrem hivernàreu hivernàs hivernàssem hivernàsseu hivernàssim hivernàssiu hivernàvem hivernàveu hivernés hivernéssem hivernésseu hivernéssim hivernéssiu hiverní occ sept val v
musim dingin

hobby /ˈhɔ.βi/ n masc
gemar

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
hai
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
holmium

holocàustic /o.ɫoˈkaws.tik/ /u.ɫuˈkaws.tik/ adj masc
Holocaust

holístic /oˈɫis.tik/ /uˈɫis.tik/ adj masc
holistik

home /ˈɔ.mə/ n masc
pria laki-laki
Persona del sexe masculí.

homenejar /o.me.neˈd͡ʒa/ /o.me.neˈd͡ʒaɾ/ /u.mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) homenege homenegem homenegen homeneges homenegessen homenegesses homenegessin homenegessis homenegeu homenegi homenegin homenegis homenegés homenegéssem homenegésseu homenegéssim homenegéssiu homenegí homeneig homeneja homenejada homenejades homenejam homenejant homenejar homenejara homenejaran homenejarem homenejaren homenejares homenejareu homenejaria homenejarien homenejaries homenejarà homenejaràs homenejaré homenejaríem homenejaríeu homenejassen homenejasses homenejassin homenejassis homenejat homenejats homenejau homenejava homenejaven homenejaves homenejo homenejà homenejàrem homenejàreu homenejàs homenejàssem homenejàsseu homenejàssim homenejàssiu homenejàvem homenejàveu occ sept val v
insan

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
homeostasis

homicida /o.miˈsi.ða/ /o.miˈsi.ðə/ /u.miˈsi.ðə/ n neut
pembunuh
Qui comet un homicidi.

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
pembunuhan

homo /ˈo.mo/ /ˈɔ.mo/ /ˈɔ.mu/ n masc
homo

homo- /oˈmɔ/ /uˈmɔ/ /ˈo.mo/ /ˈɔ.mu/ prefix
homo-

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homosex
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homoseksualitas

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homofon
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
jujur

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
kejujuran

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
bahasa Hongaria
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
bahasa Hongaria
Natural d'Hongria.
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
hai
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
honorer

honrat adj masc
jujur

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hoki

hoquei sobre gel n masc
hoki es

hoquei sobre herba n masc
hoki lapangan

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
jam

horabaixa /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ n
hari
(literari) Hora pròxima a la posta de sol.

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horisontal

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
cakrawala kaki langit

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormon

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
horor

hort /ˈɔrt/ n masc
kebun
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hortalissa /oɾ.taˈɫi.sa/ /oɾ.təˈɫi.sə/ /ur.təˈɫi.sə/ n fem
sayur

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
rumah sakit
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

host /ˈɔst/ n fem
angkatan darat

hostal /osˈtaɫ/ /usˈtaɫ/ n masc
losmen

hostaler /os.taˈɫe/ /os.taˈɫeɾ/ /os.təˈɫe/ /us.təˈɫe/ n masc
tuan tanah

hostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n masc
tamu
Persona que s'allotja en casa aliena.
indekos
Lloc on allotjar-se, especialment si s'ha de passar la nit.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
tamu tuan rumah
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostejar /os.teˈd͡ʒa/ /os.teˈd͡ʒaɾ/ /us.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hostege hostegem hostegen hosteges hostegessen hostegesses hostegessin hostegessis hostegeu hostegi hostegin hostegis hostegés hostegéssem hostegésseu hostegéssim hostegéssiu hostegí hosteig hosteja hostejada hostejades hostejam hostejant hostejar hostejara hostejaran hostejarem hostejaren hostejares hostejareu hostejaria hostejarien hostejaries hostejarà hostejaràs hostejaré hostejaríem hostejaríeu hostejassen hostejasses hostejassin hostejassis hostejat hostejats hostejau hostejava hostejaven hostejaves hostejo hostejà hostejàrem hostejàreu hostejàs hostejàssem hostejàsseu hostejàssim hostejàssiu hostejàvem hostejàveu occ sept val v
kamp
Fer vida de campanya, en un campament.

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hotel

hoteler /o.teˈɫe/ /o.teˈɫeɾ/ /o.təˈɫe/ /u.təˈɫe/ adj masc
hotel

humanitats n fem
humaniora

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humanitz humanitza humanitzada humanitzades humanitzam humanitzant humanitzar humanitzara humanitzaran humanitzarem humanitzaren humanitzares humanitzareu humanitzaria humanitzarien humanitzaries humanitzarà humanitzaràs humanitzaré humanitzaríem humanitzaríeu humanitzassen humanitzasses humanitzassin humanitzassis humanitzat humanitzats humanitzau humanitzava humanitzaven humanitzaves humanitze humanitzem humanitzen humanitzes humanitzessen humanitzesses humanitzessin humanitzessis humanitzeu humanitzi humanitzin humanitzis humanitzo humanitzà humanitzàrem humanitzàreu humanitzàs humanitzàssem humanitzàsseu humanitzàssim humanitzàssiu humanitzàvem humanitzàveu humanitzés humanitzéssem humanitzésseu humanitzéssim humanitzéssiu humanitzí occ sept val v
manusiakan
Adquirir qualitats humanes.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ adj
humanoid
Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ n neut
humanoid
Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humil /uˈmiɫ/ adj
rendah hati
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
penghinaan

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humilia humiliada humiliades humiliam humiliant humiliar humiliara humiliaran humiliarem humiliaren humiliares humiliareu humiliaria humiliarien humiliaries humiliarà humiliaràs humiliaré humiliaríem humiliaríeu humiliassen humiliasses humiliassin humiliassis humiliat humiliats humiliau humiliava humiliaven humiliaves humilie humiliem humilien humilies humiliessen humiliesses humiliessin humiliessis humilieu humilii humilio humilià humiliàrem humiliàreu humiliàs humiliàssem humiliàsseu humiliàssim humiliàssiu humiliàvem humiliàveu humiliés humiliéssem humiliésseu humiliéssim humiliéssiu humilií humiliï humiliïn humiliïs occ sept val v
membuat malu
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
kerendahan hati

humit /uˈmit/ adj masc
lembap
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
kelembapan

humitejar /u.mi.teˈd͡ʒa/ /u.mi.teˈd͡ʒaɾ/ /u.mi.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) humitege humitegem humitegen humiteges humitegessen humitegesses humitegessin humitegessis humitegeu humitegi humitegin humitegis humitegés humitegéssem humitegésseu humitegéssim humitegéssiu humitegí humiteig humiteja humitejada humitejades humitejam humitejant humitejar humitejara humitejaran humitejarem humitejaren humitejares humitejareu humitejaria humitejarien humitejaries humitejarà humitejaràs humitejaré humitejaríem humitejaríeu humitejassen humitejasses humitejassin humitejassis humitejat humitejats humitejau humitejava humitejaven humitejaves humitejo humitejà humitejàrem humitejàreu humitejàs humitejàssem humitejàsseu humitejàssim humitejàssiu humitejàvem humitejàveu occ sept val v
mengurapi

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
humor
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humorístic /u.moˈɾis.tik/ /u.muˈɾis.tik/ adj masc
kelakar

humà n masc
manusia

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
topan hurikan

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
cakap
Apte, adequat, a propòsit.
Destre, capaç, intel·ligent.

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
habitat
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
hernia

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
blasteran
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ n masc
Hiligaynon
Llengua parlada a les Filipines.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
hosti
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
tulang lengan atas

i conjunction
dan
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

i ara Interjection
apa

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
ikon

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ikonografi

ics /ˈiks/ n fem
mantan

ictus /ˈik.tus/ n masc
apopleksi

idea /iˈðe.a/ n fem
ide
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
ideal
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
ideal
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.
cita-cita
Idea o conjunt d'idees considerades per una persona o grup com a objectiu principal i final.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idealisme

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) identific identifica identificada identificades identificam identificant identificar identificara identificaran identificarem identificaren identificares identificareu identificaria identificarien identificaries identificarà identificaràs identificaré identificaríem identificaríeu identificassen identificasses identificassin identificassis identificat identificats identificau identificava identificaven identificaves identifico identificà identificàrem identificàreu identificàs identificàssem identificàsseu identificàssim identificàssiu identificàvem identificàveu identifique identifiquem identifiquen identifiques identifiquessen identifiquesses identifiquessin identifiquessis identifiqueu identifiqui identifiquin identifiquis identifiqués identifiquéssem identifiquésseu identifiquéssim identifiquéssiu identifiquí occ sept val v
mengidentifikasi

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
ciri-ciri

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideologi

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
idiolek

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
bahasa
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
idiot
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
bodoh
(pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idolatr idolatra idolatrada idolatrades idolatram idolatrant idolatrar idolatrara idolatraran idolatrarem idolatraren idolatrares idolatrareu idolatraria idolatrarien idolatraries idolatrarà idolatraràs idolatraré idolatraríem idolatraríeu idolatrassen idolatrasses idolatrassin idolatrassis idolatrat idolatrats idolatrau idolatrava idolatraven idolatraves idolatre idolatrem idolatren idolatres idolatressen idolatresses idolatressin idolatressis idolatreu idolatri idolatrin idolatris idolatro idolatrà idolatràrem idolatràreu idolatràs idolatràssem idolatràsseu idolatràssim idolatràssiu idolatràvem idolatràveu idolatrés idolatréssem idolatrésseu idolatréssim idolatréssiu idolatrí occ sept val v
mendewakan

ien /ˈjen/ n masc
yen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
igloo
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ignor ignora ignorada ignorades ignoram ignorant ignorar ignorara ignoraran ignorarem ignoraren ignorares ignorareu ignoraria ignorarien ignoraries ignorarà ignoraràs ignoraré ignoraríem ignoraríeu ignorassen ignorasses ignorassin ignorassis ignorat ignorats ignorau ignorava ignoraven ignoraves ignore ignorem ignoren ignores ignoressen ignoresses ignoressin ignoressis ignoreu ignori ignorin ignoris ignoro ignorà ignoràrem ignoràreu ignoràs ignoràssem ignoràsseu ignoràssim ignoràssiu ignoràvem ignoràveu ignorés ignoréssem ignorésseu ignoréssim ignoréssiu ignorí occ sept val v
mengingkari
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
mengabaikan
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
ketidaktahuan

igual /iˈɣwaɫ/ adj
sederajat
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ n masc
sederajat
Persona considerada del mateix rang que una altra.

igualar /i.ɣwaˈɫa/ /i.ɣwaˈɫaɾ/ /i.ɣwəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) igual iguala igualada igualades igualam igualant igualar igualara igualaran igualarem igualaren igualares igualareu igualaria igualarien igualaries igualarà igualaràs igualaré igualaríem igualaríeu igualassen igualasses igualassin igualassis igualat igualats igualau igualava igualaven igualaves iguale igualem igualen iguales igualessen igualesses igualessin igualessis igualeu iguali igualin igualis igualo igualà igualàrem igualàreu igualàs igualàssem igualàsseu igualàssim igualàssiu igualàvem igualàveu igualés igualéssem igualésseu igualéssim igualéssiu igualí occ sept val v
sederajat
Fer que diverses coses es tornin iguals, posar al mateix nivell.
Ser igual una persona o cosa a una altra.

igualat /i.ɣwaˈɫat/ /i.ɣwəˈɫat/ adj masc
erat

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
setara

iguals /iˈɣwaɫs/ adv
sama

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
kesamaan

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
iguana

illa /ˈi.ʎa/ n fem
pulau nusa
Porció de terra isolada per la mar.

illes Balears pn
Kepulauan Balears

illes Britàniques pn
Kepulauan Britania
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Kepulauan Cook

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Faroe

illes Malvines pn
Kepulauan Falkland

illes Mariannes Septentrionals pn
Kepulauan Mariana Utara

illes Turks i Caicos pn
Kepulauan Turks dan Caicos

illes Verges britàniques pn
Kepulauan Virgin Britania Raya

illes Verges nord-americanes pn
Kepulauan Virgin Amerika Serikat

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
ilegal

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ n fem
iluminasi
Efecte i acte d'il·luminar.

il·lusionisme /i.ɫu.zi.oˈniz.me/ /i.ɫu.zi.uˈniz.mə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈniz.me/ /iɫ.ɫu.zi.oˈniz.mə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈniz.mə/ n masc
trompe l'oeil
(pintura) Tècnica artística, emprada sobretot a la pintura, que cerca produir una il·lusió formada per objectes i figures reals.

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
ilusi
Engany de la percepció.

il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ n fem
ilustrasi
Imatge que ajuda a entendre el missatge d'un text.

il·lustre /iɫˈɫus.tɾe/ /iɫˈɫus.tɾə/ /iˈɫus.tɾe/ /iˈɫus.tɾə/ adj
termashur

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
imajinasi

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imagina imaginada imaginades imaginam imaginant imaginar imaginara imaginaran imaginarem imaginaren imaginares imaginareu imaginaria imaginarien imaginaries imaginarà imaginaràs imaginaré imaginaríem imaginaríeu imaginassen imaginasses imaginassin imaginassis imaginat imaginats imaginau imaginava imaginaven imaginaves imagine imaginem imaginen imagines imaginessen imaginesses imaginessin imaginessis imagineu imagini imaginin imaginis imagino imaginà imaginàrem imaginàreu imaginàs imaginàssem imaginàsseu imaginàssim imaginàssiu imaginàvem imaginàveu imaginés imaginéssem imaginésseu imaginéssim imaginéssiu imaginí imagín occ sept val v
bayangkan
Inventar, recrear una imatge a la ment.
membayangkan
Somniar, desitjar, idear sense fonament.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
khayal

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
magnet

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
gambar

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ adj masc
peniru
Que imita.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imit imita imitada imitades imitam imitant imitar imitara imitaran imitarem imitaren imitares imitareu imitaria imitarien imitaries imitarà imitaràs imitaré imitaríem imitaríeu imitassen imitasses imitassin imitassis imitat imitats imitau imitava imitaven imitaves imite imitem imiten imites imitessen imitesses imitessin imitessis imiteu imiti imitin imitis imito imità imitàrem imitàreu imitàs imitàssem imitàsseu imitàssim imitàssiu imitàvem imitàveu imités imitéssem imitésseu imitéssim imitéssiu imití occ sept val v
mencontoh

immatricular /im.ma.tɾi.kuˈla/ /im.ma.tɾi.kuˈlaɾ/ /im.mə.tɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immatricul immatricula immatriculada immatriculades immatriculam immatriculant immatricular immatriculara immatricularan immatricularem immatricularen immatriculares immatriculareu immatricularia immatricularien immatricularies immatricularà immatricularàs immatricularé immatricularíem immatricularíeu immatriculassen immatriculasses immatriculassin immatriculassis immatriculat immatriculats immatriculau immatriculava immatriculaven immatriculaves immatricule immatriculem immatriculen immatricules immatriculessen immatriculesses immatriculessin immatriculessis immatriculeu immatriculi immatriculin immatriculis immatriculo immatriculà immatriculàrem immatriculàreu immatriculàs immatriculàssem immatriculàsseu immatriculàssim immatriculàssiu immatriculàvem immatriculàveu immatriculés immatriculéssem immatriculésseu immatriculéssim immatriculéssiu immatriculí occ sept val v
daftar

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ immediata adj masc
segera

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
segera

immergir /im.merˈd͡ʒi/ /im.meɾˈd͡ʒiɾ/ /im.mərˈʒi/ bal immergeix immergeixen immergeixes immergeixi immergeixin immergeixis immergeixo immergesc immergesqui immergesquin immergesquis immergia immergida immergides immergien immergies immergiguem immergigueu immergim immergint immergir immergira immergiran immergirem immergiren immergires immergireu immergiria immergirien immergiries immergirà immergiràs immergiré immergiríem immergiríeu immergisc immergisca immergisquen immergisques immergissen immergisses immergissin immergissis immergit immergits immergiu immergix immergixen immergixes immergixo immergí immergíem immergíeu immergírem immergíreu immergís immergíssem immergísseu immergíssim immergíssiu n-occ occ sept val v
benam

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
imigrasi

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
harta

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
abadi
que no és mortal o que no pot morir.

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
kekebalan

impacientar /im.pa.si.enˈta/ /im.pa.si.enˈtaɾ/ /im.pə.si.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) impacient impacienta impacientada impacientades impacientam impacientant impacientar impacientara impacientaran impacientarem impacientaren impacientares impacientareu impacientaria impacientarien impacientaries impacientarà impacientaràs impacientaré impacientaríem impacientaríeu impacientassen impacientasses impacientassin impacientassis impacientat impacientats impacientau impacientava impacientaven impacientaves impaciente impacientem impacienten impacientes impacientessen impacientesses impacientessin impacientessis impacienteu impacienti impacientin impacientis impaciento impacientà impacientàrem impacientàreu impacientàs impacientàssem impacientàsseu impacientàssim impacientàssiu impacientàvem impacientàveu impacientés impacientéssem impacientésseu impacientéssim impacientéssiu impacientí occ sept val v
kesabaran

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
offside
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
peniti

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
tidak sempurna

imperi n masc
kekaisaran
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Estats subjectes a l'emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
imperial
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
jas hujan
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

implementar /im.pɫe.menˈˈta// /im.pɫe.menˈˈtaɾ// /imˈpɫə.mənˈta// Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) implement implementa implementada implementades implementam implementant implementar implementara implementaran implementarem implementaren implementares implementareu implementaria implementarien implementaries implementarà implementaràs implementaré implementaríem implementaríeu implementassen implementasses implementassin implementassis implementat implementats implementau implementava implementaven implementaves implemente implementem implementen implementes implementessen implementesses implementessin implementessis implementeu implementi implementin implementis implemento implementà implementàrem implementàreu implementàs implementàssem implementàsseu implementàssim implementàssiu implementàvem implementàveu implementés implementéssem implementésseu implementéssim implementéssiu implementí occ sept val v
alat

implicar /im.pɫiˈka/ /im.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implic implica implicada implicades implicam implicant implicar implicara implicaran implicarem implicaren implicares implicareu implicaria implicarien implicaries implicarà implicaràs implicaré implicaríem implicaríeu implicassen implicasses implicassin implicassis implicat implicats implicau implicava implicaven implicaves implico implicà implicàrem implicàreu implicàs implicàssem implicàsseu implicàssim implicàssiu implicàvem implicàveu implique impliquem impliquen impliques impliquessen impliquesses impliquessin impliquessis impliqueu impliqui impliquin impliquis impliqués impliquéssem impliquésseu impliquéssim impliquéssiu impliquí occ sept val v
belit
Tenir com a conseqüència natural.
(pronominal) Involucrar-se, comprometre's.
(amb adverbis de negació) no implicar: no obstar, no impedir, no destorbar.

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
impor

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
penting
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) import importa importada importades importam important importar importara importaran importarem importaren importares importareu importaria importarien importaries importarà importaràs importaré importaríem importaríeu importassen importasses importassin importassis importat importats importau importava importaven importaves importe importem importen importes importessen importesses importessin importessis importeu importi importin importis importo importà importàrem importàreu importàs importàssem importàsseu importàssim importàssiu importàvem importàveu importés importéssem importésseu importéssim importéssiu importí occ sept val v
berhitung
Ser convenient, favorable, d'importància.
mengimpor
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
kepentingan

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imposa imposada imposades imposam imposant imposar imposara imposaran imposarem imposaren imposares imposareu imposaria imposarien imposaries imposarà imposaràs imposaré imposaríem imposaríeu imposassen imposasses imposassin imposassis imposat imposats imposau imposava imposaven imposaves impose imposem imposen imposes imposessen imposesses imposessin imposessis imposeu imposi imposin imposis imposo imposà imposàrem imposàreu imposàs imposàssem imposàsseu imposàssim imposàssiu imposàvem imposàveu imposés imposéssem imposésseu imposéssim imposéssiu imposí impòs occ sept val v
meletakkan
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.
Infondre respecte, por.
ajar
Instruir a algú en alguna matèria.

impost n masc
pajak

impost sobre béns immobles n masc
pajak bumi dan bangunan

impost sobre el valor afegit n masc
pajak nilai tambah

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
impresif

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
impresi
Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
pencetak
(informàtica) dispositiu per imprimir

improperar /im.pɾo.peˈɾa/ /im.pɾo.peˈɾaɾ/ /im.pɾu.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) improper impropera improperada improperades improperam improperant improperar improperara improperaran improperarem improperaren improperares improperareu improperaria improperarien improperaries improperarà improperaràs improperaré improperaríem improperaríeu improperassen improperasses improperassin improperassis improperat improperats improperau improperava improperaven improperaves impropere improperem improperen improperes improperessen improperesses improperessin improperessis impropereu improperi improperin improperis impropero improperà improperàrem improperàreu improperàs improperàssem improperàsseu improperàssim improperàssiu improperàvem improperàveu improperés improperéssem improperésseu improperéssim improperéssiu improperí occ sept val v
mencela

impugnació /im.puŋ.na.siˈo/ /im.puŋ.nə.siˈo/ /im.puɡ.na.siˈo/ n fem
penentangan

impuls /imˈpuɫs/ n masc
impuls

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
pelantikan

inaugurar /i.naw.ɣuˈɾa/ /i.naw.ɣuˈɾaɾ/ /i.nəw.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inaugur inaugura inaugurada inaugurades inauguram inaugurant inaugurar inaugurara inauguraran inaugurarem inauguraren inaugurares inaugurareu inauguraria inaugurarien inauguraries inaugurarà inauguraràs inauguraré inauguraríem inauguraríeu inaugurassen inaugurasses inaugurassin inaugurassis inaugurat inaugurats inaugurau inaugurava inauguraven inauguraves inaugure inaugurem inauguren inaugures inauguressen inauguresses inauguressin inauguressis inaugureu inauguri inaugurin inauguris inauguro inaugurà inauguràrem inauguràreu inauguràs inauguràssem inauguràsseu inauguràssim inauguràssiu inauguràvem inauguràveu inaugurés inauguréssem inaugurésseu inauguréssim inauguréssiu inaugurí occ sept val v
lantik
Obrir o començar de forma solemne.

incendi n masc
kebakaran

incendiar /in.sen.diˈa/ /in.sen.diˈaɾ/ /in.sən.diˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incendia incendiada incendiades incendiam incendiant incendiar incendiara incendiaran incendiarem incendiaren incendiares incendiareu incendiaria incendiarien incendiaries incendiarà incendiaràs incendiaré incendiaríem incendiaríeu incendiassen incendiasses incendiassin incendiassis incendiat incendiats incendiau incendiava incendiaven incendiaves incendie incendiem incendien incendies incendiessen incendiesses incendiessin incendiessis incendieu incendii incendio incendià incendiàrem incendiàreu incendiàs incendiàssem incendiàsseu incendiàssim incendiàssiu incendiàvem incendiàveu incendiés incendiéssem incendiésseu incendiéssim incendiéssiu incendií incendiï incendiïn incendiïs occ sept val v
membakar

incentiu n masc
insentif

incidir /in.siˈði/ /in.siˈðiɾ/ bal incideix incideixen incideixes incideixi incideixin incideixis incideixo incidesc incidesqui incidesquin incidesquis incidia incidida incidides incidien incidies incidiguem incidigueu incidim incidint incidir incidira incidiran incidirem incidiren incidires incidireu incidiria incidirien incidiries incidirà incidiràs incidiré incidiríem incidiríeu incidisc incidisca incidisquen incidisques incidissen incidisses incidissin incidissis incidit incidits incidiu incidix incidixen incidixes incidixo incidí incidíem incidíeu incidírem incidíreu incidís incidíssem incidísseu incidíssim incidíssiu n-occ occ sept val v
melanda
Topar sobre una superfície.
dampak
Repercutir una cosa en una altra.

incitament /in.si.taˈmen/ /in.si.taˈment/ /in.si.təˈmen/ /in.si.təˈment/ n masc
ajakan

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incit incita incitada incitades incitam incitant incitar incitara incitaran incitarem incitaren incitares incitareu incitaria incitarien incitaries incitarà incitaràs incitaré incitaríem incitaríeu incitassen incitasses incitassin incitassis incitat incitats incitau incitava incitaven incitaves incite incitem inciten incites incitessen incitesses incitessin incitessis inciteu inciti incitin incitis incito incità incitàrem incitàreu incitàs incitàssem incitàsseu incitàssim incitàssiu incitàvem incitàveu incités incitéssem incitésseu incitéssim incitéssiu incití occ sept val v
menggelitik

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inclina inclinada inclinades inclinam inclinant inclinar inclinara inclinaran inclinarem inclinaren inclinares inclinareu inclinaria inclinarien inclinaries inclinarà inclinaràs inclinaré inclinaríem inclinaríeu inclinassen inclinasses inclinassin inclinassis inclinat inclinats inclinau inclinava inclinaven inclinaves incline inclinem inclinen inclines inclinessen inclinesses inclinessin inclinessis inclineu inclini inclinin inclinis inclino inclinà inclinàrem inclinàreu inclinàs inclinàssem inclinàsseu inclinàssim inclinàssiu inclinàvem inclinàveu inclinés inclinéssem inclinésseu inclinéssim inclinéssiu incliní inclín occ sept val v
miring
Tòrcer cap avall alguna cosa.

incomplir /iŋ.komˈpli/ /iŋ.komˈpliɾ/ /iŋ.kumˈpɫi/ bal incompleix incompleixen incompleixes incompleixi incompleixin incompleixis incompleixo incomplert incomplerta incomplertes incomplerts incomplesc incomplesqui incomplesquin incomplesquis incomplia incomplida incomplides incomplien incomplies incompliguem incompligueu incomplim incomplint incomplir incomplira incompliran incomplirem incompliren incomplires incomplireu incompliria incomplirien incompliries incomplirà incompliràs incompliré incompliríem incompliríeu incomplisc incomplisca incomplisquen incomplisques incomplissen incomplisses incomplissin incomplissis incomplit incomplits incompliu incomplix incomplixen incomplixes incomplixo incomplí incomplíem incomplíeu incomplírem incomplíreu incomplís incomplíssem incomplísseu incomplíssim incomplíssiu n-occ occ sept val v
menunaikan

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
pingsan
Que no és conscient.
Brètol, irreflexiu.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
pingsan
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incorpor incorpora incorporada incorporades incorporam incorporant incorporar incorporara incorporaran incorporarem incorporaren incorporares incorporareu incorporaria incorporarien incorporaries incorporarà incorporaràs incorporaré incorporaríem incorporaríeu incorporassen incorporasses incorporassin incorporassis incorporat incorporats incorporau incorporava incorporaven incorporaves incorpore incorporem incorporen incorpores incorporessen incorporesses incorporessin incorporessis incorporeu incorpori incorporin incorporis incorporo incorporà incorporàrem incorporàreu incorporàs incorporàssem incorporàsseu incorporàssim incorporàssiu incorporàvem incorporàveu incorporés incorporéssem incorporésseu incorporéssim incorporéssiu incorporí occ sept val v
melempengkan
Asseure qui estava ajagut.

increpació /iŋ.kɾe.pa.siˈo/ /iŋ.kɾə.pə.siˈo/ n fem
bentakan

increpar /iŋ.kɾeˈpa/ /iŋ.kɾeˈpaɾ/ /iŋ.kɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) increp increpa increpada increpades increpam increpant increpar increpara increparan increparem increparen increpares increpareu increparia increparien increparies increparà increparàs increparé increparíem increparíeu increpassen increpasses increpassin increpassis increpat increpats increpau increpava increpaven increpaves increpe increpem increpen increpes increpessen increpesses increpessin increpessis increpeu increpi increpin increpis increpo increpà increpàrem increpàreu increpàs increpàssem increpàsseu increpàssim increpàssiu increpàvem increpàveu increpés increpéssem increpésseu increpéssim increpéssiu increpí occ sept val v
bentur

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
sulit dipercaya
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

incumbir /iŋ.kumˈbi/ /iŋ.kumˈbiɾ/ bal incumbeix incumbeixen incumbeixes incumbeixi incumbeixin incumbeixis incumbeixo incumbesc incumbesqui incumbesquin incumbesquis incumbia incumbida incumbides incumbien incumbies incumbiguem incumbigueu incumbim incumbint incumbir incumbira incumbiran incumbirem incumbiren incumbires incumbireu incumbiria incumbirien incumbiries incumbirà incumbiràs incumbiré incumbiríem incumbiríeu incumbisc incumbisca incumbisquen incumbisques incumbissen incumbisses incumbissin incumbissis incumbit incumbits incumbiu incumbix incumbixen incumbixes incumbixo incumbí incumbíem incumbíeu incumbírem incumbíreu incumbís incumbíssem incumbísseu incumbíssim incumbíssiu n-occ occ sept val v
kecemasan

incumbència /iŋ.kumˈbɛn.si.a/ /iŋ.kumˈbɛn.si.ə/ n fem
angkut

incórrer /iŋˈko.re/ /iŋˈko.reɾ/ /iŋˈko.rə/ bal incorr incorre incorregem incorregeu incorreguda incorregudes incorreguem incorreguera incorregueren incorregueres incorreguessen incorreguesses incorreguessin incorreguessis incorregut incorreguts incorregué incorreguérem incorreguéreu incorregués incorreguéssem incorreguésseu incorreguéssim incorreguéssiu incorreguí incorregéreu incorrem incorren incorrent incorreran incorrerem incorrereu incorreria incorrerien incorreries incorrerà incorreràs incorreré incorreríem incorreríeu incorres incorreu incorri incorria incorrien incorries incorrin incorris incorro incorrs incorríem incorríeu incórrec incórrega incórregen incórreguen incórregues incórrer occ sept val v
melakukan

indagació /in.da.ɣa.siˈo/ /in.də.ɣə.siˈo/ n fem
inkuiri

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
indemnitas

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
merdeka
Lliure, sense subjecció ni dependència

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
kemerdekaan

indi n masc
indium
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicador /in.di.kaˈðo/ /in.di.kaˈðoɾ/ /in.di.kəˈðo/ n masc
indikator
Valor qualitatiu o quantitatiu que mesura el resultat o l’evolució d’una variable.

indicador de personals n masc
kampas

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
ketakacuhan

indigestar-se /in.di.d͡ʒesˈtaɾ.se/ /in.di.ʒəsˈtar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indigest indigesta indigestada indigestades indigestam indigestant indigestar indigestara indigestaran indigestarem indigestaren indigestares indigestareu indigestaria indigestarien indigestaries indigestarà indigestaràs indigestaré indigestaríem indigestaríeu indigestassen indigestasses indigestassin indigestassis indigestat indigestats indigestau indigestava indigestaven indigestaves indigeste indigestem indigesten indigestes indigestessen indigestesses indigestessin indigestessis indigesteu indigesti indigestin indigestis indigesto indigestà indigestàrem indigestàreu indigestàs indigestàssem indigestàsseu indigestàssim indigestàssiu indigestàvem indigestàveu indigestés indigestéssem indigestésseu indigestéssim indigestéssiu indigestí occ sept val v
gangguan pencernaan

indignar /in.diŋˈna/ /in.diɡˈna/ /in.diɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indign indigna indignada indignades indignam indignant indignar indignara indignaran indignarem indignaren indignares indignareu indignaria indignarien indignaries indignarà indignaràs indignaré indignaríem indignaríeu indignassen indignasses indignassin indignassis indignat indignats indignau indignava indignaven indignaves indigne indignem indignen indignes indignessen indignesses indignessin indignessis indigneu indigni indignin indignis indigno indignà indignàrem indignàreu indignàs indignàssem indignàsseu indignàssim indignàssiu indignàvem indignàveu indignés indignéssem indignésseu indignéssim indignéssiu indigní occ sept val v
amarah

indisposar /in.dis.poˈza/ /in.dis.poˈzaɾ/ /in.dis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indisposa indisposada indisposades indisposam indisposant indisposar indisposara indisposaran indisposarem indisposaren indisposares indisposareu indisposaria indisposarien indisposaries indisposarà indisposaràs indisposaré indisposaríem indisposaríeu indisposassen indisposasses indisposassin indisposassis indisposat indisposats indisposau indisposava indisposaven indisposaves indispose indisposem indisposen indisposes indisposessen indisposesses indisposessin indisposessis indisposeu indisposi indisposin indisposis indisposo indisposà indisposàrem indisposàreu indisposàs indisposàssem indisposàsseu indisposàssim indisposàssiu indisposàvem indisposàveu indisposés indisposéssem indisposésseu indisposéssim indisposéssiu indisposí indispòs occ sept val v
atur
Privar de la disposició convenient envers algú, o llevar la preparació necessària per alguna cosa.
musim gugur
causar alguna indisposició o falta de salud.

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
gampang
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ indoeuropea adj masc
Rumpun bahasa India-Eropa

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ indonèsia adj masc
Indonesia
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
Indonesia
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

indret /inˈdɾet/ /inˈdɾət/ /inˈdɾɛt/ n masc
tempat

inducció /in.duk.siˈo/ n fem
induksi
Acció d'induir.

indult /inˈduɫ/ /inˈduɫt/ n masc
berkat

indumentària /in.du.menˈta.ɾi.a/ /in.du.mənˈta.ɾi.ə/ n fem
jas

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
inlander
Que és nascut a la pròpia terra.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
industri

inestable /i.nesˈta.bɫe/ /i.nesˈta.βɫe/ /i.nesˈtab.bɫe/ /i.nəsˈta.βɫə/ /i.nəsˈtab.bɫə/ adj
labil

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
anak
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infantament /iɱ.fan.taˈmen/ /iɱ.fan.taˈment/ /iɱ.fən.təˈmen/ /iɱ.fən.təˈment/ n masc
pelahiran

infantar /iɱ.fanˈta/ /iɱ.fanˈtaɾ/ /iɱ.fənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infant infanta infantada infantades infantam infantant infantar infantara infantaran infantarem infantaren infantares infantareu infantaria infantarien infantaries infantarà infantaràs infantaré infantaríem infantaríeu infantassen infantasses infantassin infantassis infantat infantats infantau infantava infantaven infantaves infante infantem infanten infantes infantessen infantesses infantessin infantessis infanteu infanti infantin infantis infanto infantà infantàrem infantàreu infantàs infantàssem infantàsseu infantàssim infantàssiu infantàvem infantàveu infantés infantéssem infantésseu infantéssim infantéssiu infantí occ sept val v
lahir

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
infanteri

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infeksi

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
infeksius

inferior /iɱ.fe.ɾiˈoɾ/ /iɱ.fə.ɾiˈo/ /iɱ.fə.ɾiˈor/ adj
bawahan
Situat a la part més baixa d'un lloc.

inferioritat numèrica n fem
asali

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
perawat

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
ruang kesehatan
Sala dedicada a la cura dels malalts o ferits en establiments no sanitaris.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
neraka
(normalment incomptable) En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
(normalment incomptable) En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
bedebah

infinit /iɱ.fiˈnit/ infinita adj masc
nirbatas

infinitud /iɱ.fi.niˈtut/ n fem
ananta

infix /iɱˈfiks/ n masc
infiks

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
inflasi

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
radang

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infl infla inflada inflades inflam inflant inflar inflara inflaran inflarem inflaren inflares inflareu inflaria inflarien inflaries inflarà inflaràs inflaré inflaríem inflaríeu inflassen inflasses inflassin inflassis inflat inflats inflau inflava inflaven inflaves infle inflem inflen infles inflessen inflesses inflessin inflessis infleu infli inflin inflis inflo inflà inflàrem inflàreu inflàs inflàssem inflàsseu inflàssim inflàssiu inflàvem inflàveu inflés infléssem inflésseu infléssim infléssiu inflí occ sept val v
melebih-lebihkan
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

influenciador /iɱ.fɫu.en.si.aˈðo/ /iɱ.fɫu.en.si.aˈðoɾ/ /iɱ.fɫu.ən.si.əˈðo/ n masc
pemengaruh

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) influencia influenciada influenciades influenciam influenciant influenciar influenciara influenciaran influenciarem influenciaren influenciares influenciareu influenciaria influenciarien influenciaries influenciarà influenciaràs influenciaré influenciaríem influenciaríeu influenciassen influenciasses influenciassin influenciassis influenciat influenciats influenciau influenciava influenciaven influenciaves influencie influenciem influencien influencies influenciessen influenciesses influenciessin influenciessis influencieu influencii influencio influencià influenciàrem influenciàreu influenciàs influenciàssem influenciàsseu influenciàssim influenciàssiu influenciàvem influenciàveu influenciés influenciéssem influenciésseu influenciéssim influenciéssiu influencií influenciï influenciïn influenciïs occ sept val v
memengaruhi

influent /iɱ.fɫuˈen/ /iɱ.fɫuˈent/ adj
berpengaruh

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
dampak
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
pengaruh
Acció i efecte d'influir.
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
informasi
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inform informa informada informades informam informant informar informara informaran informarem informaren informares informareu informaria informarien informaries informarà informaràs informaré informaríem informaríeu informassen informasses informassin informassis informat informats informau informava informaven informaves informe informem informen informes informessen informesses informessin informessis informeu informi informin informis informo informà informàrem informàreu informàs informàssem informàsseu informàssim informàssiu informàvem informàveu informés informéssem informésseu informéssim informéssiu informí occ sept val v
beri tahu
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
informatif
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
laporan
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
informatika ilmu komputer
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
infrastruktur

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ bal infringeix infringeixen infringeixes infringeixi infringeixin infringeixis infringeixo infringesc infringesqui infringesquin infringesquis infringia infringida infringides infringien infringies infringiguem infringigueu infringim infringint infringir infringira infringiran infringirem infringiren infringires infringireu infringiria infringirien infringiries infringirà infringiràs infringiré infringiríem infringiríeu infringisc infringisca infringisquen infringisques infringissen infringisses infringissin infringissis infringit infringits infringiu infringix infringixen infringixes infringixo infringí infringíem infringíeu infringírem infringíreu infringís infringíssem infringísseu infringíssim infringíssiu n-occ occ sept val v
melanggar

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ n fem
infus

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
pemakzulan
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
rempah

ingressar /iŋ.ɡɾeˈsa/ /iŋ.ɡɾeˈsaɾ/ /iŋ.ɡɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ingressa ingressada ingressades ingressam ingressant ingressar ingressara ingressaran ingressarem ingressaren ingressares ingressareu ingressaria ingressarien ingressaries ingressarà ingressaràs ingressaré ingressaríem ingressaríeu ingressassen ingressasses ingressassin ingressassis ingressat ingressats ingressau ingressava ingressaven ingressaves ingresse ingressem ingressen ingresses ingressessen ingressesses ingressessin ingressessis ingresseu ingressi ingressin ingressis ingresso ingressà ingressàrem ingressàreu ingressàs ingressàssem ingressàsseu ingressàssim ingressàssiu ingressàvem ingressàveu ingressés ingresséssem ingressésseu ingresséssim ingresséssiu ingressí ingrés occ sept val v
sambung
Ser admès en una associació, institució, corporació, centre.
menuangkan
Dipositar en caixa un capital.

ingrés /iŋˈɡɾes/ n fem
pesona
Acció de ser introduït o acceptat en un lloc.
Lloc d'entrada d'un edifici on es tramita la documentació per ser acceptat.
Diners que entren en caixa: d'un negoci, d'una entitat bancària, d'un particular.

ingurgitar /iŋ.ɡur.d͡ʒiˈta/ /iŋ.ɡur.ʒiˈta/ /iŋ.ɡuɾ.d͡ʒiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ingurgit ingurgita ingurgitada ingurgitades ingurgitam ingurgitant ingurgitar ingurgitara ingurgitaran ingurgitarem ingurgitaren ingurgitares ingurgitareu ingurgitaria ingurgitarien ingurgitaries ingurgitarà ingurgitaràs ingurgitaré ingurgitaríem ingurgitaríeu ingurgitassen ingurgitasses ingurgitassin ingurgitassis ingurgitat ingurgitats ingurgitau ingurgitava ingurgitaven ingurgitaves ingurgite ingurgitem ingurgiten ingurgites ingurgitessen ingurgitesses ingurgitessin ingurgitessis ingurgiteu ingurgiti ingurgitin ingurgitis ingurgito ingurgità ingurgitàrem ingurgitàreu ingurgitàs ingurgitàssem ingurgitàsseu ingurgitàssim ingurgitàssiu ingurgitàvem ingurgitàveu ingurgités ingurgitéssem ingurgitésseu ingurgitéssim ingurgitéssiu ingurgití occ sept val v
menelan

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
abaran

inhumà /in.uˈma/ adj
tak berperikemanusiaan

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inicia iniciada iniciades iniciam iniciant iniciar iniciara iniciaran iniciarem iniciaren iniciares iniciareu iniciaria iniciarien iniciaries iniciarà iniciaràs iniciaré iniciaríem iniciaríeu iniciassen iniciasses iniciassin iniciassis iniciat iniciats iniciau iniciava iniciaven iniciaves inicie iniciem inicien inicies iniciessen iniciesses iniciessin iniciessis inicieu inicii inicio inicià iniciàrem iniciàreu iniciàs iniciàssem iniciàsseu iniciàssim iniciàssiu iniciàvem iniciàveu iniciés iniciéssem iniciésseu iniciéssim iniciéssiu inicií iniciï iniciïn iniciïs occ sept val v
mulai
Donar inici o principi a alguna cosa.

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
prakarsa

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
suntikan

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
polos
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
kepolosan

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
reka baru

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inocul inocula inoculada inoculades inoculam inoculant inocular inoculara inocularan inocularem inocularen inoculares inoculareu inocularia inocularien inocularies inocularà inocularàs inocularé inocularíem inocularíeu inoculassen inoculasses inoculassin inoculassis inoculat inoculats inoculau inoculava inoculaven inoculaves inocule inoculem inoculen inocules inoculessen inoculesses inoculessin inoculessis inoculeu inoculi inoculin inoculis inoculo inoculà inoculàrem inoculàreu inoculàs inoculàssem inoculàsseu inoculàssim inoculàssiu inoculàvem inoculàveu inoculés inoculéssem inoculésseu inoculéssim inoculéssiu inoculí occ sept val v
menyuntikkan
Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

insacular /in.sa.kuˈɫa/ /in.sa.kuˈɫaɾ/ /in.sə.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insacul insacula insaculada insaculades insaculam insaculant insacular insaculara insacularan insacularem insacularen insaculares insaculareu insacularia insacularien insacularies insacularà insacularàs insacularé insacularíem insacularíeu insaculassen insaculasses insaculassin insaculassis insaculat insaculats insaculau insaculava insaculaven insaculaves insacule insaculem insaculen insacules insaculessen insaculesses insaculessin insaculessis insaculeu insaculi insaculin insaculis insaculo insaculà insaculàrem insaculàreu insaculàs insaculàssem insaculàsseu insaculàssim insaculàssiu insaculàvem insaculàveu insaculés insaculéssem insaculésseu insaculéssim insaculéssiu insaculí occ sept val v
kotak suara

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ bal inscric inscriga inscriguem inscriguen inscriguera inscrigueren inscrigueres inscrigues inscriguessen inscriguesses inscriguessin inscriguessis inscrigueu inscrigui inscriguin inscriguis inscrigué inscriguérem inscriguéreu inscrigués inscriguéssem inscriguésseu inscriguéssim inscriguéssiu inscriguí inscrit inscrita inscrites inscrits inscriu inscriuen inscriuran inscriure inscriurem inscriureu inscriuria inscriurien inscriuries inscriurà inscriuràs inscriuré inscriuríem inscriuríeu inscrius inscrivia inscrivien inscrivies inscrivim inscrivint inscriviren inscrivires inscrivissin inscrivissis inscriviu inscriví inscrivíem inscrivíeu inscrivírem inscrivíreu inscrivís inscrivíssim inscrivíssiu occ val v
daftar
Apuntar en una llista.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
serangga
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
tak terpisahkan
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ n fem
pemasukan

insigne /inˈsiŋ.ne/ /inˈsiŋ.nə/ /inˈsiɡ.ne/ adj
tanda pangkat

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ bal insisteix insisteixen insisteixes insisteixi insisteixin insisteixis insisteixo insistesc insistesqui insistesquin insistesquis insistia insistida insistides insistien insisties insistiguem insistigueu insistim insistint insistir insistira insistiran insistirem insistiren insistires insistireu insistiria insistirien insistiries insistirà insistiràs insistiré insistiríem insistiríeu insistisc insistisca insistisquen insistisques insistissen insistisses insistissin insistissis insistit insistits insistiu insistix insistixen insistixes insistixo insistí insistíem insistíeu insistírem insistíreu insistís insistíssem insistísseu insistíssim insistíssiu n-occ occ sept val v
bersikeras

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
bajingan
atrevit, desvergonyit, descarat.

insolentar-se /in.so.ɫenˈtaɾ.se/ /in.su.ɫənˈtar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insolent insolenta insolentada insolentades insolentam insolentant insolentar insolentara insolentaran insolentarem insolentaren insolentares insolentareu insolentaria insolentarien insolentaries insolentarà insolentaràs insolentaré insolentaríem insolentaríeu insolentassen insolentasses insolentassin insolentassis insolentat insolentats insolentau insolentava insolentaven insolentaves insolente insolentem insolenten insolentes insolentessen insolentesses insolentessin insolentessis insolenteu insolenti insolentin insolentis insolento insolentà insolentàrem insolentàreu insolentàs insolentàssem insolentàsseu insolentàssim insolentàssiu insolentàvem insolentàveu insolentés insolentéssem insolentésseu insolentéssim insolentéssiu insolentí occ sept val v
bajingan

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
inspeksi

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
ilham
Acció i efecte d'inspirar.
inspirasi
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
instalasi
Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.
fasilitas
Conjunt d'infraestructures destinades a un ús concret.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) instal instal·la instal·lada instal·lades instal·lam instal·lant instal·lar instal·lara instal·laran instal·larem instal·laren instal·lares instal·lareu instal·laria instal·larien instal·laries instal·larà instal·laràs instal·laré instal·laríem instal·laríeu instal·lassen instal·lasses instal·lassin instal·lassis instal·lat instal·lats instal·lau instal·lava instal·laven instal·laves instal·le instal·lem instal·len instal·les instal·lessen instal·lesses instal·lessin instal·lessis instal·leu instal·li instal·lin instal·lis instal·lo instal·là instal·làrem instal·làreu instal·làs instal·làssem instal·làsseu instal·làssim instal·làssiu instal·làvem instal·làveu instal·lés instal·léssem instal·lésseu instal·léssim instal·léssiu instal·lí occ sept val v
lantik
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
instan

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instaur instaura instaurada instaurades instauram instaurant instaurar instaurara instauraran instaurarem instauraren instaurares instaurareu instauraria instaurarien instauraries instaurarà instauraràs instauraré instauraríem instauraríeu instaurassen instaurasses instaurassin instaurassis instaurat instaurats instaurau instaurava instauraven instauraves instaure instaurem instauren instaures instauressen instauresses instauressin instauressis instaureu instauri instaurin instauris instauro instaurà instauràrem instauràreu instauràs instauràssem instauràsseu instauràssim instauràssiu instauràvem instauràveu instaurés instauréssem instaurésseu instauréssim instauréssiu instaurí occ sept val v
memberlakukan

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
insting

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.liˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.liˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) institucionalitz institucionalitza institucionalitzada institucionalitzades institucionalitzam institucionalitzant institucionalitzar institucionalitzara institucionalitzaran institucionalitzarem institucionalitzaren institucionalitzares institucionalitzareu institucionalitzaria institucionalitzarien institucionalitzaries institucionalitzarà institucionalitzaràs institucionalitzaré institucionalitzaríem institucionalitzaríeu institucionalitzassen institucionalitzasses institucionalitzassin institucionalitzassis institucionalitzat institucionalitzats institucionalitzau institucionalitzava institucionalitzaven institucionalitzaves institucionalitze institucionalitzem institucionalitzen institucionalitzes institucionalitzessen institucionalitzesses institucionalitzessin institucionalitzessis institucionalitzeu institucionalitzi institucionalitzin institucionalitzis institucionalitzo institucionalitzà institucionalitzàrem institucionalitzàreu institucionalitzàs institucionalitzàssem institucionalitzàsseu institucionalitzàssim institucionalitzàssiu institucionalitzàvem institucionalitzàveu institucionalitzés institucionalitzéssem institucionalitzésseu institucionalitzéssim institucionalitzéssiu institucionalitzí occ sept val v
melembagakan

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
institusi

instituir /ins.ti.tuˈi/ /ins.ti.tuˈiɾ/ bal institueix institueixen institueixes institueixi institueixin institueixis institueixo instituesc instituesqui instituesquin instituesquis instituint instituir instituiran instituirem instituireu instituiria instituirien instituiries instituirà instituiràs instituiré instituiríem instituiríeu instituí instituíem instituíeu instituírem instituíreu instituís instituíssem instituísseu instituíssim instituíssiu instituïa instituïda instituïdes instituïen instituïes instituïguem instituïgueu instituïm instituïra instituïren instituïres instituïsc instituïsca instituïsquen instituïsques instituïssen instituïsses instituïssin instituïssis instituït instituïts instituïu instituïx instituïxen instituïxes instituïxo n-occ occ sept val v
institut

institut /ins.tiˈtut/ n masc
sekolah lanjutan

institut d'educació secundària n masc
sekolah menengah

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
instruksi

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ bal instrueix instrueixen instrueixes instrueixi instrueixin instrueixis instrueixo instruesc instruesqui instruesquin instruesquis instruint instruir instruiran instruirem instruireu instruiria instruirien instruiries instruirà instruiràs instruiré instruiríem instruiríeu instruí instruíem instruíeu instruírem instruíreu instruís instruíssem instruísseu instruíssim instruíssiu instruïa instruïda instruïdes instruïen instruïes instruïguem instruïgueu instruïm instruïra instruïren instruïres instruïsc instruïsca instruïsquen instruïsques instruïssen instruïsses instruïssin instruïssis instruït instruïts instruïu instruïx instruïxen instruïxes instruïxo n-occ occ sept val v
ajar
Ensenyar, adoctrinar.
(dret) Formalitzar un procés o expedient conforme a les regles de dret i pràctiques establertes.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
instrumen
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música n masc
alat musik

instrument membranòfon n masc
membranofon

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
instrumental
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

instrumentar /ins.tɾu.menˈta/ /ins.tɾu.menˈtaɾ/ /ins.tɾu.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instrument instrumenta instrumentada instrumentades instrumentam instrumentant instrumentar instrumentara instrumentaran instrumentarem instrumentaren instrumentares instrumentareu instrumentaria instrumentarien instrumentaries instrumentarà instrumentaràs instrumentaré instrumentaríem instrumentaríeu instrumentassen instrumentasses instrumentassin instrumentassis instrumentat instrumentats instrumentau instrumentava instrumentaven instrumentaves instrumente instrumentem instrumenten instrumentes instrumentessen instrumentesses instrumentessin instrumentessis instrumenteu instrumenti instrumentin instrumentis instrumento instrumentà instrumentàrem instrumentàreu instrumentàs instrumentàssem instrumentàsseu instrumentàssim instrumentàssiu instrumentàvem instrumentàveu instrumentés instrumentéssem instrumentésseu instrumentéssim instrumentéssiu instrumentí occ sept val v
instrumen

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insubordina insubordinada insubordinades insubordinam insubordinant insubordinar insubordinara insubordinaran insubordinarem insubordinaren insubordinares insubordinareu insubordinaria insubordinarien insubordinaries insubordinarà insubordinaràs insubordinaré insubordinaríem insubordinaríeu insubordinassen insubordinasses insubordinassin insubordinassis insubordinat insubordinats insubordinau insubordinava insubordinaven insubordinaves insubordine insubordinem insubordinen insubordines insubordinessen insubordinesses insubordinessin insubordinessis insubordineu insubordini insubordinin insubordinis insubordino insubordinà insubordinàrem insubordinàreu insubordinàs insubordinàssem insubordinàsseu insubordinàssim insubordinàssiu insubordinàvem insubordinàveu insubordinés insubordinéssem insubordinésseu insubordinéssim insubordinéssiu insubordiní insubordín occ sept val v
angkat

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insulin

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
menghina

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
pendurhaka
Que s'insurgeix, es revolta.

insurgir-se /in.surˈʒir.sə/ /in.suɾ.ʒiɾˈsə/ /in.suɾˈd͡ʒiɾ.se/ bal insurgeix insurgeixen insurgeixes insurgeixi insurgeixin insurgeixis insurgeixo insurgesc insurgesqui insurgesquin insurgesquis insurgia insurgida insurgides insurgien insurgies insurgiguem insurgigueu insurgim insurgint insurgir insurgira insurgiran insurgirem insurgiren insurgires insurgireu insurgiria insurgirien insurgiries insurgirà insurgiràs insurgiré insurgiríem insurgiríeu insurgisc insurgisca insurgisquen insurgisques insurgissen insurgisses insurgissin insurgissis insurgit insurgits insurgiu insurgix insurgixen insurgixes insurgixo insurgí insurgíem insurgíeu insurgírem insurgíreu insurgís insurgíssem insurgísseu insurgíssim insurgíssiu n-occ occ sept val v
pendurhaka

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ n fem
tanda pangkat

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
intak

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
ketulusan

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
akal
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
kecerdasan artifisial kecerdasan buatan

intel·ligència emocional n fem
kecerdasan emosional

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
niat

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
intens

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
upaya
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intent intenta intentada intentades intentam intentant intentar intentara intentaran intentarem intentaren intentares intentareu intentaria intentarien intentaries intentarà intentaràs intentaré intentaríem intentaríeu intentassen intentasses intentassin intentassis intentat intentats intentau intentava intentaven intentaves intente intentem intenten intentes intentessen intentesses intentessin intentessis intenteu intenti intentin intentis intento intentà intentàrem intentàreu intentàs intentàssem intentàsseu intentàssim intentàssiu intentàvem intentàveu intentés intentéssem intentésseu intentéssim intentéssiu intentí occ sept val v
mencoba
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
interaksi

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
interaktif

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
Interaktivitas

interbase /in.teɾˈβa.ze/ /in.tərˈba.zə/ n neut
kependekan (dari)

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
pertukaran

intercanviar /in.ter.kam.biˈa/ /in.teɾ.kam.biˈa/ /in.teɾ.kaɱ.viˈaɾ/ /in.tər.kəm.biˈa/ /in.təɾ.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intercanvia intercanviada intercanviades intercanviam intercanviant intercanviar intercanviara intercanviaran intercanviarem intercanviaren intercanviares intercanviareu intercanviaria intercanviarien intercanviaries intercanviarà intercanviaràs intercanviaré intercanviaríem intercanviaríeu intercanviassen intercanviasses intercanviassin intercanviassis intercanviat intercanviats intercanviau intercanviava intercanviaven intercanviaves intercanvie intercanviem intercanvien intercanvies intercanviessen intercanviesses intercanviessin intercanviessis intercanvieu intercanvii intercanvio intercanvià intercanviàrem intercanviàreu intercanviàs intercanviàssem intercanviàsseu intercanviàssim intercanviàssiu intercanviàvem intercanviàveu intercanviés intercanviéssem intercanviésseu intercanviéssim intercanviéssiu intercanvií intercanviï intercanviïn intercanviïs occ sept val v
simpang susun

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intercept intercepta interceptada interceptades interceptam interceptant interceptar interceptara interceptaran interceptarem interceptaren interceptares interceptareu interceptaria interceptarien interceptaries interceptarà interceptaràs interceptaré interceptaríem interceptaríeu interceptassen interceptasses interceptassin interceptassis interceptat interceptats interceptau interceptava interceptaven interceptaves intercepte interceptem intercepten interceptes interceptessen interceptesses interceptessin interceptessis intercepteu intercepti interceptin interceptis intercepto interceptà interceptàrem interceptàreu interceptàs interceptàssem interceptàsseu interceptàssim interceptàssiu interceptàvem interceptàveu interceptés interceptéssem interceptésseu interceptéssim interceptéssiu interceptí occ sept val v
balok
Impedir, destorbar el curs d'alguna cosa.

interdir /in.terˈði/ /in.teɾˈði/ /in.teɾˈðiɾ/ /in.tərˈdi/ L'imperatiu «interdis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal interdeia interdeien interdeies interdeim interdeis interdic interdiem interdient interdieu interdiga interdigau interdiguem interdiguen interdiguera interdigueren interdigueres interdigues interdiguessen interdiguesses interdiguessin interdiguessis interdigueu interdigui interdiguin interdiguis interdigué interdiguérem interdiguéreu interdigués interdiguéssem interdiguésseu interdiguéssim interdiguéssiu interdiguí interdir interdiran interdirem interdireu interdiria interdirien interdiries interdirà interdiràs interdiré interdiríem interdiríeu interdis interdit interdita interdites interdits interdiu interdiuen interdius interdèiem interdèieu interdéiem interdéieu occ val v
melarang

interdisciplinari /in.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
interdisipliner

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
menarik
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interessa interessada interessades interessam interessant interessar interessara interessaran interessarem interessaren interessares interessareu interessaria interessarien interessaries interessarà interessaràs interessaré interessaríem interessaríeu interessassen interessasses interessassin interessassis interessat interessats interessau interessava interessaven interessaves interesse interessem interessen interesses interessessen interessesses interessessin interessessis interesseu interessi interessin interessis interesso interessà interessàrem interessàreu interessàs interessàssem interessàsseu interessàssim interessàssiu interessàvem interessàveu interessés interesséssem interessésseu interesséssim interesséssiu interessí interés occ sept val v
bunga
Convenir, ser útil, suscitar interès.
tertarik
(pronominal) Prendre interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
tertarik
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
tertarik
Qui es deixa dominar per l'interès.

interferència /in.teɾ.feˈɾɛn.si.a/ /in.tər.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
kecurangan lawan
(esports de pilota) Falta consistent a impedir o dificultar antireglamentàriament l'acció d'un adversari.
(basquetbol) Acció d'un jugador d'obstaculitzar la consecució d'una cistella tocant una part de la cistella pròpia estant la pilota en contacte amb el cèrcol, tocant la pilota amb la mà introduïda per sota la cistella, tocant la pilota o una part de la cistella estant la pilota dintre la cistella o bé fent vibrar la cistella.

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
antarmuka pengguna grafis

interior /in.te.ɾiˈɔɾ/ /in.tə.ɾiˈo/ n neut
dalam
(hoquei sobre herba) Cadascun dels dos mitjos situats als extrems.

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
interjeksi

interlinear /in.ter.li.neˈa/ /in.teɾ.li.neˈaɾ/ /in.tər.ɫi.neˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interlinea interlineada interlineades interlineam interlineant interlinear interlineara interlinearan interlinearem interlinearen interlineares interlineareu interlinearia interlinearien interlinearies interlinearà interlinearàs interlinearé interlinearíem interlinearíeu interlineassen interlineasses interlineassin interlineassis interlineat interlineats interlineau interlineava interlineaven interlineaves interlinee interlineem interlineen interlinees interlineessen interlineesses interlineessin interlineessis interlineeu interlinei interlineo interlineà interlineàrem interlineàreu interlineàs interlineàssem interlineàsseu interlineàssim interlineàssiu interlineàvem interlineàveu interlineés interlineéssem interlineésseu interlineéssim interlineéssiu interlineí interlineï interlineïn interlineïs occ sept val v
antariksa

interlocutòria /in.teɾ.ɫo.kuˈtɔ.ɾi.a/ /in.tər.ɫu.kuˈtɔ.ɾi.ə/ /in.təɾ.ɫo.kuˈtɔ.ɾi.ə/ n masc
mobil

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
lampu sein
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
internasional

internada /in.teɾˈna.ða/ /in.tərˈna.ðə/ n fem
pecah

internar /in.terˈna/ /in.teɾˈna/ /in.teɾˈnaɾ/ /in.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intern interna internada internades internam internant internar internara internaran internarem internaren internares internareu internaria internarien internaries internarà internaràs internaré internaríem internaríeu internassen internasses internassin internassis internat internats internau internava internaven internaves interne internem internen internes internessen internesses internessin internessis interneu interni internin internis interno internà internàrem internàreu internàs internàssem internàsseu internàssim internàssiu internàvem internàveu internés internéssem internésseu internéssim internéssiu interní occ sept val v
pecah
(pronominal, futbol) Entrar a l'àrea contrària amb la pilota controlada.

internat /in.teɾˈnat/ /in.tərˈnat/ n masc
asrama

interpel·lació /in.teɾ.pe.ɫa.siˈo/ /in.teɾ.peɫ.ɫa.siˈo/ /in.tər.pə.ɫə.siˈo/ /in.tər.pəɫ.ɫə.siˈo/ /in.təɾ.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
interpelasi

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
interpretasi

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interpret interpreta interpretada interpretades interpretam interpretant interpretar interpretara interpretaran interpretarem interpretaren interpretares interpretareu interpretaria interpretarien interpretaries interpretarà interpretaràs interpretaré interpretaríem interpretaríeu interpretassen interpretasses interpretassin interpretassis interpretat interpretats interpretau interpretava interpretaven interpretaves interprete interpretem interpreten interpretes interpretessen interpretesses interpretessin interpretessis interpreteu interpreti interpretin interpretis interpreto interpretà interpretàrem interpretàreu interpretàs interpretàssem interpretàsseu interpretàssim interpretàssiu interpretàvem interpretàveu interpretés interpretéssem interpretésseu interpretéssim interpretéssiu interpretí occ sept val v
menafsirkan
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.
menginterpretasikan
Executar o representar una obra artística.

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ n masc
ulangan
Signe que s'usa en l'escriptura quan es pregunta: ?

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ bal interromp interrompa interrompem interrompen interrompent interrompera interromperen interromperes interrompes interrompessen interrompesses interrompessin interrompessis interrompeu interrompi interrompia interrompien interrompies interrompin interrompis interrompo interrompran interrompre interromprem interrompreu interrompria interromprien interrompries interromprà interrompràs interrompré interrompríem interrompríeu interromps interrompuda interrompudes interromput interromputs interrompé interrompérem interrompéreu interrompés interrompéssem interrompésseu interrompéssim interrompéssiu interrompí interrompíem interrompíeu occ sept val v
menceletuk

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
persimpangan

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
campur tangan

intervertir /in.ter.βerˈti/ /in.teɾ.veɾˈtiɾ/ /in.teɾ.βeɾˈti/ /in.tər.bərˈti/ /in.təɾ.vəɾˈti/ bal interverteix interverteixen interverteixes interverteixi interverteixin interverteixis interverteixo intervertesc intervertesqui intervertesquin intervertesquis intervertia intervertida intervertides intervertien interverties intervertiguem intervertigueu intervertim intervertint intervertir intervertira intervertiran intervertirem intervertiren intervertires intervertireu intervertiria intervertirien intervertiries intervertirà intervertiràs intervertiré intervertiríem intervertiríeu intervertisc intervertisca intervertisquen intervertisques intervertissen intervertisses intervertissin intervertissis intervertit intervertits intervertiu intervertix intervertixen intervertixes intervertixo intervertí intervertíem intervertíeu intervertírem intervertíreu intervertís intervertíssem intervertísseu intervertíssim intervertíssiu n-occ occ sept val v
simpang susun

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
minat
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
bunga renten
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestí /in.tesˈti/ n masc
usus

intimidació /in.ti.mi.ða.siˈo/ /in.ti.mi.ðə.siˈo/ n fem
intimidasi

intoxicar /in.tok.siˈka/ /in.tok.siˈkaɾ/ /in.tuk.siˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intoxic intoxica intoxicada intoxicades intoxicam intoxicant intoxicar intoxicara intoxicaran intoxicarem intoxicaren intoxicares intoxicareu intoxicaria intoxicarien intoxicaries intoxicarà intoxicaràs intoxicaré intoxicaríem intoxicaríeu intoxicassen intoxicasses intoxicassin intoxicassis intoxicat intoxicats intoxicau intoxicava intoxicaven intoxicaves intoxico intoxicà intoxicàrem intoxicàreu intoxicàs intoxicàssem intoxicàsseu intoxicàssim intoxicàssiu intoxicàvem intoxicàveu intoxique intoxiquem intoxiquen intoxiques intoxiquessen intoxiquesses intoxiquessin intoxiquessis intoxiqueu intoxiqui intoxiquin intoxiquis intoxiqués intoxiquéssem intoxiquésseu intoxiquéssim intoxiquéssiu intoxiquí occ sept val v
bisa

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
intravena

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
introduksi
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.
kata pengantar
(rugbi) Acció del mig de melé de posar la pilota al passadís d'una melé ordenada.

introspecció n fem
introspeksi

intruir /in.tɾuˈi/ /in.tɾuˈiɾ/ bal intrueix intrueixen intrueixes intrueixi intrueixin intrueixis intrueixo intruesc intruesqui intruesquin intruesquis intruint intruir intruiran intruirem intruireu intruiria intruirien intruiries intruirà intruiràs intruiré intruiríem intruiríeu intruí intruíem intruíeu intruírem intruíreu intruís intruíssem intruísseu intruíssim intruíssiu intruïa intruïen intruïes intruïguem intruïgueu intruïm intruïra intruïren intruïres intruïsc intruïsca intruïsquen intruïsques intruïssen intruïsses intruïssin intruïssis intruït intruïu intruïx intruïxen intruïxes intruïxo n-occ occ sept val v
menyusup

intuir /in.tuˈi/ /in.tuˈiɾ/ bal intueix intueixen intueixes intueixi intueixin intueixis intueixo intuesc intuesqui intuesquin intuesquis intuint intuir intuiran intuirem intuireu intuiria intuirien intuiries intuirà intuiràs intuiré intuiríem intuiríeu intuí intuíem intuíeu intuírem intuíreu intuís intuíssem intuísseu intuíssim intuíssiu intuïa intuïda intuïdes intuïen intuïes intuïguem intuïgueu intuïm intuïra intuïren intuïres intuïsc intuïsca intuïsquen intuïsques intuïssen intuïsses intuïssin intuïssis intuït intuïts intuïu intuïx intuïxen intuïxes intuïxo n-occ occ sept val v
menjadi

intuïció n fem
firasat

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
penerjemah
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
banjir

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inund inunda inundada inundades inundam inundant inundar inundara inundaran inundarem inundaren inundares inundareu inundaria inundarien inundaries inundarà inundaràs inundaré inundaríem inundaríeu inundassen inundasses inundassin inundassis inundat inundats inundau inundava inundaven inundaves inunde inundem inunden inundes inundessen inundesses inundessin inundessis inundeu inundi inundin inundis inundo inundà inundàrem inundàreu inundàs inundàssem inundàsseu inundàssim inundàssiu inundàvem inundàveu inundés inundéssem inundésseu inundéssim inundéssiu inundí occ sept val v
membanjiri

invasió n fem
invasi
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
penemuan

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invent inventa inventada inventades inventam inventant inventar inventara inventaran inventarem inventaren inventares inventareu inventaria inventarien inventaries inventarà inventaràs inventaré inventaríem inventaríeu inventassen inventasses inventassin inventassis inventat inventats inventau inventava inventaven inventaves invente inventem inventen inventes inventessen inventesses inventessin inventessis inventeu inventi inventin inventis invento inventà inventàrem inventàreu inventàs inventàssem inventàsseu inventàssim inventàssiu inventàvem inventàveu inventés inventéssem inventésseu inventéssim inventéssiu inventí occ sept val v
meciptakan
Crear una cosa del no res.
Dir una mentida, fingir.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
inventaris

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inventaria inventariada inventariades inventariam inventariant inventariar inventariara inventariaran inventariarem inventariaren inventariares inventariareu inventariaria inventariarien inventariaries inventariarà inventariaràs inventariaré inventariaríem inventariaríeu inventariassen inventariasses inventariassin inventariassis inventariat inventariats inventariau inventariava inventariaven inventariaves inventarie inventariem inventarien inventaries inventariessen inventariesses inventariessin inventariessis inventarieu inventarii inventario inventarià inventariàrem inventariàreu inventariàs inventariàssem inventariàsseu inventariàssim inventariàssiu inventariàvem inventariàveu inventariés inventariéssem inventariésseu inventariéssim inventariéssiu inventarií inventariï inventariïn inventariïs occ sept val v
inventaris

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
investasi
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ bal inverteix inverteixen inverteixes inverteixi inverteixin inverteixis inverteixo invertesc invertesqui invertesquin invertesquis invertia invertida invertides invertien inverties invertiguem invertigueu invertim invertint invertir invertira invertiran invertirem invertiren invertires invertireu invertiria invertirien invertiries invertirà invertiràs invertiré invertiríem invertiríeu invertisc invertisca invertisquen invertisques invertissen invertisses invertissin invertissis invertit invertits invertiu invertix invertixen invertixes invertixo invertí invertíem invertíeu invertírem invertíreu invertís invertíssem invertísseu invertíssim invertíssiu n-occ occ sept val v
berinvestasi
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investidura /im.bes.tiˈðu.ɾa/ /im.bəs.tiˈðu.ɾə/ /iɱ.ves.tiˈðu.ɾa/ /iɱ.vəs.tiˈðu.ɾə/ n fem
investasi

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
investigasi
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ adj masc
penyidik

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) investig investiga investigada investigades investigam investigant investigar investigara investigaran investigarem investigaren investigares investigareu investigaria investigarien investigaries investigarà investigaràs investigaré investigaríem investigaríeu investigassen investigasses investigassin investigassis investigat investigats investigau investigava investigaven investigaves investigo investigue investiguem investiguen investigues investiguessen investiguesses investiguessin investiguessis investigueu investigui investiguin investiguis investigués investiguéssem investiguésseu investiguéssim investiguéssiu investiguí investigà investigàrem investigàreu investigàs investigàssem investigàsseu investigàssim investigàssiu investigàvem investigàveu occ sept val v
mengkaji

investir /im.besˈti/ /im.bəsˈti/ /iɱ.vesˈtiɾ/ /iɱ.vəsˈti/ alg bal invest investeix investeixen investeixes investeixi investeixin investeixis investeixo investen investesc investesqui investesquin investesquis investi investia investida investides investien investies investiguem investigueu investim investin investint investir investira investiran investirem investiren investires investireu investiria investirien investiries investirà investiràs investiré investiríem investiríeu investis investisc investisca investisquen investisques investissen investisses investissin investissis investit investits investiu investix investixen investixes investixo invests investí investíem investíeu investírem investíreu investís investíssem investísseu investíssim investíssiu invist invista invisten invistes invisti invistin invistis n-occ occ sept val v
berinvestasi

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
undangan

invitar /im.biˈta/ /im.biˈtaɾ/ /iɱ.viˈta/ /iɱ.viˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) invit invita invitada invitades invitam invitant invitar invitara invitaran invitarem invitaren invitares invitareu invitaria invitarien invitaries invitarà invitaràs invitaré invitaríem invitaríeu invitassen invitasses invitassin invitassis invitat invitats invitau invitava invitaven invitaves invite invitem inviten invites invitessen invitesses invitessin invitessis inviteu inviti invitin invitis invito invità invitàrem invitàreu invitàs invitàssem invitàsseu invitàssim invitàssiu invitàvem invitàveu invités invitéssem invitésseu invitéssim invitéssiu invití occ sept val v
ajak

involucrar /im.bo.ɫuˈkɾa/ /im.bu.ɫuˈkɾa/ /iɱ.vo.ɫuˈkɾa/ /iɱ.vo.ɫuˈkɾaɾ/ /iɱ.vu.ɫuˈkɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) involucr involucra involucrada involucrades involucram involucrant involucrar involucrara involucraran involucrarem involucraren involucrares involucrareu involucraria involucrarien involucraries involucrarà involucraràs involucraré involucraríem involucraríeu involucrassen involucrasses involucrassin involucrassis involucrat involucrats involucrau involucrava involucraven involucraves involucre involucrem involucren involucres involucressen involucresses involucressin involucressis involucreu involucri involucrin involucris involucro involucrà involucràrem involucràreu involucràs involucràssem involucràsseu involucràssim involucràssiu involucràvem involucràveu involucrés involucréssem involucrésseu involucréssim involucréssiu involucrí occ sept val v
belit
Implicar algú en un assumpte indesitjat.

inxa /ˈiɲ.t͡ʃa/ /ˈiɲ.ʃə/ n fem
alang
Llengüeta flexible de certs instruments aeròfons situada sobre el tudell que produeix un so per vibració.

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
payah
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
yodium

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
yoghurt

iperita /i.peˈɾi.ta/ /i.pəˈɾi.tə/ n fem
yperit

ira /ˈi.ɾa/ n fem
amarah

iridi n masc
iridium

iris /ˈi.ɾis/ n masc
selaput pelangi
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Irlandia
Relatiu o pertanyent a Irlanda, als seus habitants o a la llengua irlandesa.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Irlandia
Originari d'Irlanda.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
irasional
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
irasional

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrig irriga irrigada irrigades irrigam irrigant irrigar irrigara irrigaran irrigarem irrigaren irrigares irrigareu irrigaria irrigarien irrigaries irrigarà irrigaràs irrigaré irrigaríem irrigaríeu irrigassen irrigasses irrigassin irrigassis irrigat irrigats irrigau irrigava irrigaven irrigaves irrigo irrigue irriguem irriguen irrigues irriguessen irriguesses irriguessin irriguessis irrigueu irrigui irriguin irriguis irrigués irriguéssem irriguésseu irriguéssim irriguéssiu irriguí irrigà irrigàrem irrigàreu irrigàs irrigàssem irrigàsseu irrigàssim irrigàssiu irrigàvem irrigàveu occ sept val v
mengairi

irrompre /iˈrom.pɾe/ /iˈrom.pɾə/ bal irromp irrompa irrompem irrompen irrompent irrompera irromperen irromperes irrompes irrompessen irrompesses irrompessin irrompessis irrompeu irrompi irrompia irrompien irrompies irrompin irrompis irrompo irrompran irrompre irromprem irrompreu irrompria irromprien irrompries irromprà irrompràs irrompré irrompríem irrompríeu irromps irrompuda irrompudes irromput irromputs irrompé irrompérem irrompéreu irrompés irrompéssem irrompésseu irrompéssim irrompéssiu irrompí irrompíem irrompíeu occ sept val v
letupan

islam /izˈɫam/ n masc
Islam

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
bahasa Islandia
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
bahasa Islandia
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
iskemia

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
Israel-Palestina

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ adj
bani Israel
Relatiu o pertanyent a l’antic Israel.

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ n neut
bani Israel
Persona de l’antic Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
tanah genting

isòtop n masc
isotop

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
Bahasa Italia
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
Bahasa Italia
Habitant d'Itàlia.
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
iterbium

itri n masc
itrium

iuan /juˈan/ n masc
yuan

ió /iˈo/ n masc
ion

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
sudah
Des d’abans, en un moment anterior.

jactar-se /d͡ʒakˈtaɾ.se/ /ʒək.tərˈsə/ /ʒəkˈtar.sə/ /ʒəkˈtaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jact jacta jactada jactades jactam jactant jactar jactara jactaran jactarem jactaren jactares jactareu jactaria jactarien jactaries jactarà jactaràs jactaré jactaríem jactaríeu jactassen jactasses jactassin jactassis jactat jactats jactau jactava jactaven jactaves jacte jactem jacten jactes jactessen jactesses jactessin jactessis jacteu jacti jactin jactis jacto jactà jactàrem jactàreu jactàs jactàssem jactàsseu jactàssim jactàssiu jactàvem jactàveu jactés jactéssem jactésseu jactéssim jactéssiu jactí occ sept val v
berbual

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
batu lumut

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
jaguar

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
Jepang
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Bahasa Jepang bahasa Jepang
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
jaket

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
tukang kebun
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
taman kebun
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
jaz

jaç /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
balai-balai

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
jejunum

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
hierarki

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
hieroglif
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ bal jaguda jagudes jagueren jagueres jaguessen jaguesses jaguessin jaguessis jagut jaguts jagué jaguérem jaguéreu jagués jaguéssem jaguésseu jaguéssim jaguéssiu jaguí jaiem jaient jaieu jauran jaurem jaureu jauria jaurien jauries jaurà jauràs jauré jauríem jauríeu jec jega jeguem jeguen jegues jegueu jegui jeguin jeguis jeia jeien jeies jeim jeis jeu jeuen jeure jeus jèiem jèieu v
baring
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
bahasa yiddish
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
saya
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
saya aku
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
permainan
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.

joc a la mà n masc
penanganan

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
permainan komputer

joc de mòbil n masc
permainan ponsel

joc salvat n masc
menghemat

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
mainan

joguinejar /d͡ʒo.ɣi.neˈd͡ʒa/ /d͡ʒo.ɣi.neˈd͡ʒaɾ/ /d͡ʒo.ɣi.neˈʒa/ /ʒo.ɣi.nəˈd͡ʒa/ /ʒu.ɣi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) joguinege joguinegem joguinegen joguineges joguinegessen joguinegesses joguinegessin joguinegessis joguinegeu joguinegi joguinegin joguinegis joguinegés joguinegéssem joguinegésseu joguinegéssim joguinegéssiu joguinegí joguineig joguineja joguinejada joguinejades joguinejam joguinejant joguinejar joguinejara joguinejaran joguinejarem joguinejaren joguinejares joguinejareu joguinejaria joguinejarien joguinejaries joguinejarà joguinejaràs joguinejaré joguinejaríem joguinejaríeu joguinejassen joguinejasses joguinejassin joguinejassis joguinejat joguinejats joguinejau joguinejava joguinejaven joguinejaves joguinejo joguinejà joguinejàrem joguinejàreu joguinejàs joguinejàssem joguinejàsseu joguinejàssim joguinejàssiu joguinejàvem joguinejàveu occ sept val v
naskah drama

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
kebahagiaan
Sensació d'una forta alegria.
jauhar
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
perhiasan
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

joliu /d͡ʒoˈɫiw/ /ʒoˈɫiw/ /ʒuˈɫiw/ joliua adj masc
bagus

jonqui /ˈd͡ʒɔŋ.ki/ /ˈʒɔŋ.ki/ n neut
pecandu

joquei /d͡ʒoˈkej/ /ʒoˈkɛj/ /ʒuˈkɛj/ n neut
joki

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
hari

jornada /d͡ʒoɾˈna.ða/ /ʒoɾˈna.ðə/ /ʒurˈna.ðə/ n fem
jalan

jornal /d͡ʒoɾˈnaɫ/ /ʒurˈnaɫ/ n masc
gaji

jornaler /d͡ʒor.naˈɫe/ /d͡ʒoɾ.naˈɫeɾ/ /ʒoɾ.nəˈɫe/ /ʒur.nəˈɫe/ n masc
buruh

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
je

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
kuk
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
kerja paksa
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
muda
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
muda
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
kepemudaan

jubilació n fem
pensiun

jubileu /d͡ʒu.biˈɫɛw/ /ʒu.βiˈɫɛw/ n masc
yubileum

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
agama Yahudi

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
Yudas

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
nalar
Acte de jutjar.

judicial /d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
yudisial

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ jueva adj masc
Yahudi
Pertanyent o relatiu a l'antiga Israel o als seus descendents o a la seva religió.

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
Yahudi
Seguidor de la religió del judaisme.

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
naskah drama
Acció d’un jugador en un joc.
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.
akhir
(petanca, botxes) Cadascuna de les fases d'una partida compreses entre el llançament del bolig i el llançament de l'última bola, corresponents al llançament de totes les boles de tots els jugadors.

jugada addicional n fem
perpanjangan

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
pemain

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
permainan
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

jujutsu /d͡ʒuˈd͡ʒut.su/ /d͡ʒuˈʒut.su/ /ʒuˈʒut.su/ n masc
jujitsu

juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ n masc
cuka
Joc de saltar a corda.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
juli Juli
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
peterseli

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
hutan belantara

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
bersama
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
bersama

juntament /ˌd͡ʒun.taˈmen/ /ˌd͡ʒun.taˈment/ /ˌʒun.təˈmen/ /ˌʒun.təˈment/ adv
bareng

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
Juni juni
Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ bal junyeix junyeixen junyeixes junyeixi junyeixin junyeixis junyeixo junyesc junyesqui junyesquin junyesquis junyia junyida junyides junyien junyies junyiguem junyigueu junyim junyint junyir junyira junyiran junyirem junyiren junyires junyireu junyiria junyirien junyiries junyirà junyiràs junyiré junyiríem junyiríeu junyisc junyisca junyisquen junyisques junyissen junyisses junyissin junyissis junyit junyits junyiu junyix junyixen junyixes junyixo junyí junyíem junyíeu junyírem junyíreu junyís junyíssem junyísseu junyíssim junyíssiu n-occ occ sept val v
kuk
(transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
sumpah

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jur jura jurada jurades juram jurant jurar jurara juraran jurarem juraren jurares jurareu juraria jurarien juraries jurarà juraràs juraré juraríem juraríeu jurassen jurasses jurassin jurassis jurat jurats jurau jurava juraven juraves jure jurem juren jures juressen juresses juressin juressis jureu juri jurin juris juro jurà juràrem juràreu juràs juràssem juràsseu juràssim juràssiu juràvem juràveu jurés juréssem jurésseu juréssim juréssiu jurí occ sept val v
bersumpah

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
juri

jurisdicció /d͡ʒu.ɾiz.ðik.siˈo/ /ʒu.ɾiz.dik.siˈo/ n fem
kewenangan

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
adil
Conforme segons justícia i raó.
Ajustat a una altra cosa, igual en pes, mida o mesura.

just /ˈd͡ʒust/ adv
adil

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
keadilan

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
hakim juri

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jutge jutgem jutgen jutges jutgessen jutgesses jutgessin jutgessis jutgeu jutgi jutgin jutgis jutgés jutgéssem jutgésseu jutgéssim jutgéssiu jutgí jutj jutja jutjada jutjades jutjam jutjant jutjar jutjara jutjaran jutjarem jutjaren jutjares jutjareu jutjaria jutjarien jutjaries jutjarà jutjaràs jutjaré jutjaríem jutjaríeu jutjassen jutjasses jutjassin jutjassis jutjat jutjats jutjau jutjava jutjaven jutjaves jutjo jutjà jutjàrem jutjàreu jutjàs jutjàssem jutjàsseu jutjàssim jutjàssiu jutjàvem jutjàveu occ sept val v
hakim

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
pengadilan

juí /d͡ʒuˈi/ /ʒuˈi/ n masc
nalar

jàssera /ˈd͡ʒa.se.ɾa/ /ˈʒa.sə.ɾə/ n fem
penopang
En construcció tradicional, biga molt grossa situada horitzontalment entre dues parets d'una construcció, travessant pel mig un espai sense columnes, i que suporta bigues més fines sobre les quals descansa un sostre.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
Kannada
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
Kannada
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kanji /ˈkaɲ.d͡ʒi/ /ˈkaɲ.ʒi/ n masc
honji

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
karate

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

kebab /keˈbap/ /kəˈβap/ n masc
kebab

khi n fem
qi

kuna /ˈku.na/ /ˈku.nə/ n fem
kuna

kurd adj masc
Kurdi
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
Kurdi
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

l'Havana /laˈva.na/ /laˈβa.na/ /ləˈva.nə/ /ləˈβa.nə/ pn
havana

la /ɫa/ article
-nya
Article determinat femení singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya. També és el femení de la forma dialectal i la forma arcaica lo.

la venjança és un plat que se serveix fred idiom
ada hujan ada panas, ada hari boleh balas

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
labirin
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.

labor /ɫaˈboɾ/ /ɫəˈbo/ /ɫəˈboɾ/ /ɫəˈβor/ n fem
kerja
Treball continuat.

laboral /ɫa.βoˈɾaɫ/ /ɫə.βuˈɾaɫ/ adj
kerja
Pertanyent o relacionat amb el treball.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labor labora laborada laborades laboram laborant laborar laborara laboraran laborarem laboraren laborares laborareu laboraria laborarien laboraries laborarà laboraràs laboraré laboraríem laboraríeu laborassen laborasses laborassin laborassis laborat laborats laborau laborava laboraven laboraves labore laborem laboren labores laboressen laboresses laboressin laboressis laboreu labori laborin laboris laboro laborà laboràrem laboràreu laboràs laboràssem laboràsseu laboràssim laboràssiu laboràvem laboràveu laborés laboréssem laborésseu laboréssim laboréssiu laborí occ sept val v
bekerja

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratorium

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lac laca lacada lacades lacam lacant lacar lacara lacaran lacarem lacaren lacares lacareu lacaria lacarien lacaries lacarà lacaràs lacaré lacaríem lacaríeu lacassen lacasses lacassin lacassis lacat lacats lacau lacava lacaven lacaves laco lacà lacàrem lacàreu lacàs lacàssem lacàsseu lacàssim lacàssiu lacàvem lacàveu laque laquem laquen laques laquessen laquesses laquessin laquessis laqueu laqui laquin laquis laqués laquéssem laquésseu laquéssim laquéssiu laquí occ sept val v
lak

lacrar /ɫaˈkɾa/ /ɫaˈkɾaɾ/ /ɫəˈkɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lacr lacra lacrada lacrades lacram lacrant lacrar lacrara lacraran lacrarem lacraren lacrares lacrareu lacraria lacrarien lacraries lacrarà lacraràs lacraré lacraríem lacraríeu lacrassen lacrasses lacrassin lacrassis lacrat lacrats lacrau lacrava lacraven lacraves lacre lacrem lacren lacres lacressen lacresses lacressin lacressis lacreu lacri lacrin lacris lacro lacrà lacràrem lacràreu lacràs lacràssem lacràsseu lacràssim lacràssiu lacràvem lacràveu lacrés lacréssem lacrésseu lacréssim lacréssiu lacrí occ sept val v
segel

lacrosse n masc
gagang pistol

laic /ˈɫajk/ adj masc
rebah

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lament lamenta lamentada lamentades lamentam lamentant lamentar lamentara lamentaran lamentarem lamentaren lamentares lamentareu lamentaria lamentarien lamentaries lamentarà lamentaràs lamentaré lamentaríem lamentaríeu lamentassen lamentasses lamentassin lamentassis lamentat lamentats lamentau lamentava lamentaven lamentaves lamente lamentem lamenten lamentes lamentessen lamentesses lamentessin lamentessis lamenteu lamenti lamentin lamentis lamento lamentà lamentàrem lamentàreu lamentàs lamentàssem lamentàsseu lamentàssim lamentàssiu lamentàvem lamentàveu lamentés lamentéssem lamentésseu lamentéssim lamentéssiu lamentí occ sept val v
aduh

lampista /ɫamˈpis.ta/ n neut
tukang listrik

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantanum

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lazuardi

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
laring

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
jentik

lascar /ɫasˈka/ /ɫasˈkaɾ/ /ɫəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lasc lasca lascada lascades lascam lascant lascar lascara lascaran lascarem lascaren lascares lascareu lascaria lascarien lascaries lascarà lascaràs lascaré lascaríem lascaríeu lascassen lascasses lascassin lascassis lascat lascats lascau lascava lascaven lascaves lasco lascà lascàrem lascàreu lascàs lascàssem lascàsseu lascàssim lascàssiu lascàvem lascàveu lasque lasquem lasquen lasques lasquessen lasquesses lasquessin lasquessis lasqueu lasqui lasquin lasquis lasqués lasquéssem lasquésseu lasquéssim lasquéssiu lasquí occ sept val v
laskar

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
belakang
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
garis lintang

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lava lahar

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
wastafel toilet
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
toilet
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
lavender

lawrenci n masc
lawrensium

laïcal /ɫa.iˈkaɫ/ /ɫə.iˈkaɫ/ adj
rebah

lectiu /ɫekˈtiw/ /ɫəkˈtiw/ adj masc
departemen

lectoescriptura /ˌɫek.to.es.kɾipˈtu.ɾa/ /ˌɫɛk.tos.kɾipˈtu.ɾə/ /ˌɫɛk.tus.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
literasi

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
pembaca

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
pembaca
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
bacaan

lectura lletrejada n fem
ejaan
Acció de dir el nom de cada lletra d’una paraula.

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
legal

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
legislatif

legislatura /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtu.ɾə/ n masc
legislatur

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
legiun

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
semboyan
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.
lema
(filologia) Unitat lèxica de l'entrada d'un diccionari representada per la forma canònica del lexema.
(filosofia, matemàtiques) Proposició prèvia per a demostrar una altra proposició o teorema.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
lambat
Que actua a poc a poc.

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
pelan-pelan

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
kelambatan

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
kusta

leptó n masc
lepton

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ article
-nya
Article determinat femení plural que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
lesbi

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
lesbi

lesionar /ɫe.si.oˈna/ /ɫe.si.oˈnaɾ/ /ɫə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lesion lesiona lesionada lesionades lesionam lesionant lesionar lesionara lesionaran lesionarem lesionaren lesionares lesionareu lesionaria lesionarien lesionaries lesionarà lesionaràs lesionaré lesionaríem lesionaríeu lesionassen lesionasses lesionassin lesionassis lesionat lesionats lesionau lesionava lesionaven lesionaves lesione lesionem lesionen lesiones lesionessen lesionesses lesionessin lesionessis lesioneu lesioni lesionin lesionis lesiono lesionà lesionàrem lesionàreu lesionàs lesionàssem lesionàsseu lesionàssim lesionàssiu lesionàvem lesionàveu lesionés lesionéssem lesionésseu lesionéssim lesionéssiu lesioní occ sept val v
menyakiti

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
lesi

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
letal

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
letargi

letó /ɫəˈto/ adj masc
bahasa Latvia
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
bahasa Latvia
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leucorrea /ɫew.koˈre.a/ /ɫəw.koˈre.ə/ /ɫəw.kuˈre.ə/ n fem
leukorea

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leukemia

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
sel darah putih

lev /ˈɫɛf/ n masc
lev

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
leksikografi

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
bebas

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
capung

licor /ɫiˈkor/ n masc
minuman keras

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
kepemimpinan

liftar /ɫifˈta/ /ɫifˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lift lifta liftada liftades liftam liftant liftar liftara liftaran liftarem liftaren liftares liftareu liftaria liftarien liftaries liftarà liftaràs liftaré liftaríem liftaríeu liftassen liftasses liftassin liftassis liftat liftats liftau liftava liftaven liftaves lifte liftem liften liftes liftessen liftesses liftessin liftessis lifteu lifti liftin liftis lifto liftà liftàrem liftàreu liftàs liftàssem liftàsseu liftàssim liftàssiu liftàvem liftàveu liftés liftéssem liftésseu liftéssim liftéssiu liftí occ sept val v
atas

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
lila

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
lila

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
limfa

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
limfoma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
limfosit

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
keterbatasan

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) limit limita limitada limitades limitam limitant limitar limitara limitaran limitarem limitaren limitares limitareu limitaria limitarien limitaries limitarà limitaràs limitaré limitaríem limitaríeu limitassen limitasses limitassin limitassis limitat limitats limitau limitava limitaven limitaves limite limitem limiten limites limitessen limitesses limitessin limitessis limiteu limiti limitin limitis limito limità limitàrem limitàreu limitàs limitàssem limitàsseu limitàssim limitàssiu limitàvem limitàveu limités limitéssem limitésseu limitéssim limitéssiu limití occ sept val v
limit
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
linear

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
batangan

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
linguistik

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
linguistik
Disciplina que estudia el llenguatge.

liqüefacció /li.kwe.fak.siˈo/ /li.kwə.fək.siˈo/ n fem
kondensasi

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
baca
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

lis /ˈɫis/ n masc
bakung
Flor de lis, en heràldica, representació de la flor de lliri.

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
harfiah

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
kesusasteraan sastra

liti n masc
litium

litigi /ɫiˈti.d͡ʒi/ /ɫiˈti.ʒi/ n masc
litigasi

lituà adj masc
bahasa Lithuania
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
bahasa Lithuania
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermorium

llac n masc
danau telaga

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
menggonggong
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
pencuri

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
gonggongan

llagrimejar /ʎa.ɣɾi.meˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.ɣɾi.meˈʒa/ /ʎə.ɣɾi.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llagrimege llagrimegem llagrimegen llagrimeges llagrimegessen llagrimegesses llagrimegessin llagrimegessis llagrimegeu llagrimegi llagrimegin llagrimegis llagrimegés llagrimegéssem llagrimegésseu llagrimegéssim llagrimegéssiu llagrimegí llagrimeig llagrimeja llagrimejada llagrimejades llagrimejam llagrimejant llagrimejar llagrimejara llagrimejaran llagrimejarem llagrimejaren llagrimejares llagrimejareu llagrimejaria llagrimejarien llagrimejaries llagrimejarà llagrimejaràs llagrimejaré llagrimejaríem llagrimejaríeu llagrimejassen llagrimejasses llagrimejassin llagrimejassis llagrimejat llagrimejats llagrimejau llagrimejava llagrimejaven llagrimejaves llagrimejo llagrimejà llagrimejàrem llagrimejàreu llagrimejàs llagrimejàssem llagrimejàsseu llagrimejàssim llagrimejàssiu llagrimejàvem llagrimejàveu occ sept val v
menangis

llambrenc /ʎamˈbɾeŋ/ /ʎamˈbɾeŋk/ /ʎəmˈbɾəŋk/ /ʎəmˈbɾɛŋ/ /ʎəmˈbɾɛŋk/ adj masc
jahe

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
kilat

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
cahaya
Resplendor intensa de durada breu, que es pot produir en qualsevol lloc.

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
lobster

llana /ˈʎa.na/ n fem
wol
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llancejar /ʎan.seˈd͡ʒa/ /ʎan.seˈd͡ʒaɾ/ /ʎan.seˈʒa/ /ʎən.səˈd͡ʒa/ /ʎən.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llancege llancegem llancegen llanceges llancegessen llancegesses llancegessin llancegessis llancegeu llancegi llancegin llancegis llancegés llancegéssem llancegésseu llancegéssim llancegéssiu llancegí llanceig llanceja llancejada llancejades llancejam llancejant llancejar llancejara llancejaran llancejarem llancejaren llancejares llancejareu llancejaria llancejarien llancejaries llancejarà llancejaràs llancejaré llancejaríem llancejaríeu llancejassen llancejasses llancejassin llancejassis llancejat llancejats llancejau llancejava llancejaven llancejaves llancejo llancejà llancejàrem llancejàreu llancejàs llancejàssem llancejàsseu llancejàssim llancejàssiu llancejàvem llancejàveu occ sept val v
ganjur

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
velg
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
kadal

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
senter
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
tombak
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançada /ʎanˈsa.ða/ /ʎənˈsa.ðə/ n fem
lontar

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ n masc
peluncur
(esports de pilota) Jugador que impulsa la pilota o la bola cap a la porteria o la cistella contrària en el transcurs del joc, amb l'objectiu de puntuar.
(beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançaflames /ˌʎan.saˈfɫa.mes/ /ˌʎan.səˈfɫa.məs/ n masc
pelontar api
Aparell que projecta una flamarada contínua a diversos metres de distància, utilitzat principalment com a arma, però que també té alguns usos civils.

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ n masc
lontar
(esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat.
(esports de pilota, dards) Acció i efecte d'impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
menendang
(esports de pilota) Acció d'executar un servei amb la mà o amb el peu.
anggul
(beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament amb canvi n masc
perubahan

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
lempar
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
pensil potlot
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
perapian
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
tungku
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
taman kanak-kanak
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
butro

llarg /ˈʎark/ adj masc
panjang
Que té una llargada superior a la normal.

llargada /ʎaɾˈɣa.ða/ /ʎərˈɡa.ðə/ n fem
bujur

llastar /ʎasˈta/ /ʎasˈtaɾ/ /ʎəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llast llasta llastada llastades llastam llastant llastar llastara llastaran llastarem llastaren llastares llastareu llastaria llastarien llastaries llastarà llastaràs llastaré llastaríem llastaríeu llastassen llastasses llastassin llastassis llastat llastats llastau llastava llastaven llastaves llaste llastem llasten llastes llastessen llastesses llastessin llastessis llasteu llasti llastin llastis llasto llastà llastàrem llastàreu llastàs llastàssem llastàsseu llastàssim llastàssiu llastàvem llastàveu llastés llastéssem llastésseu llastéssim llastéssiu llastí occ sept val v
balas

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llastim llastima llastimada llastimades llastimam llastimant llastimar llastimara llastimaran llastimarem llastimaren llastimares llastimareu llastimaria llastimarien llastimaries llastimarà llastimaràs llastimaré llastimaríem llastimaríeu llastimassen llastimasses llastimassin llastimassis llastimat llastimats llastimau llastimava llastimaven llastimaves llastime llastimem llastimen llastimes llastimessen llastimesses llastimessin llastimessis llastimeu llastimi llastimin llastimis llastimo llastimà llastimàrem llastimàreu llastimàs llastimàssem llastimàsseu llastimàssim llastimàssiu llastimàvem llastimàveu llastimés llastiméssem llastimésseu llastiméssim llastiméssiu llastimí occ val v
luka
(valencià) Fer-se o prendre mal.
adu
(balear, alguerès) Manifestar pena o llàstima.

llatí /ʎaˈti/ n masc
bahasa latin
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
kaleng
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llaurador /ʎaw.ɾaˈðo/ /ʎaw.ɾaˈðoɾ/ /ʎəw.ɾəˈðo/ n masc
pembajak
Qui llaura la terra.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llaur llaura llaurada llaurades llauram llaurant llaurar llaurara llauraran llaurarem llauraren llaurares llaurareu llauraria llaurarien llauraries llaurarà llauraràs llauraré llauraríem llauraríeu llaurassen llaurasses llaurassin llaurassis llaurat llaurats llaurau llaurava llauraven llauraves llaure llaurem llauren llaures llauressen llauresses llauressin llauressis llaureu llauri llaurin llauris llauro llaurà llauràrem llauràreu llauràs llauràssem llauràsseu llauràssim llauràssiu llauràvem llauràveu llaurés llauréssem llaurésseu llauréssim llauréssiu llaurí occ sept val v
membajak
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.
berburu
(nàutica) Desplaçar-se un vaixell arrossegant l’àncora mal fixada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
bibir

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
biji
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
saat itu
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
ikatan pita rambut

llaçar /ʎaˈsa/ /ʎaˈsaɾ/ /ʎəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llace llacem llacen llaces llacessen llacesses llacessin llacessis llaceu llaci llacin llacis llacés llacéssem llacésseu llacéssim llacéssiu llací llaç llaça llaçada llaçades llaçam llaçant llaçar llaçara llaçaran llaçarem llaçaren llaçares llaçareu llaçaria llaçarien llaçaries llaçarà llaçaràs llaçaré llaçaríem llaçaríeu llaçassen llaçasses llaçassin llaçassis llaçat llaçats llaçau llaçava llaçaven llaçaves llaço llaçà llaçàrem llaçàreu llaçàs llaçàssem llaçàsseu llaçàssim llaçàssiu llaçàvem llaçàveu occ sept val v
ikat

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
terwelu
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llec /ˈʎek/ llega adj masc
awam

llegar /ʎeˈɣa/ /ʎeˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lleg llega llegada llegades llegam llegant llegar llegara llegaran llegarem llegaren llegares llegareu llegaria llegarien llegaries llegarà llegaràs llegaré llegaríem llegaríeu llegassen llegasses llegassin llegassis llegat llegats llegau llegava llegaven llegaves llego llegue lleguem lleguen llegues lleguessen lleguesses lleguessin lleguessis llegueu llegui lleguin lleguis llegués lleguéssem lleguésseu lleguéssim lleguéssiu lleguí llegà llegàrem llegàreu llegàs llegàssem llegàsseu llegàssim llegàssiu llegàvem llegàveu occ sept val v
mewariskan

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
legasi

llegenda n fem
legenda riwayat

llegenda contemporània /ʎəˌʒen.də.kun.təm.pəˈɾa.ni.ə/ n fem
legenda urban

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
legendaris

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
baca membaca

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
hukum undang-undang
Norma d'obligat compliment.

llei de l'avantatge n fem
maslahat

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
loyal

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
kesetiaan

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
odoh

lleixa /ˈʎe.ʃə/ /ˈʎej.ʃa/ n fem
rak

llema /ˈʎe.ma/ /ˈʎe.mə/ n fem
telur kutu

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
bahasa lidah
Llenguatge (ús impropi).
lidah
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes n fem
bahasa isyarat

llengua estrangera n fem
bahasa asing

llengua materna /ˌʎeŋ.ɡwa /ˌʎeŋ.ɡwə n fem
bahasa ibu

llengua oficial n fem
bahasa resmi

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
bahasa
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.
idiom
Manera d’expressar-se.

llenguatge corporal n masc
bahasa tubuh

llenguatge de signes n masc
bahasa isyarat

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
kayu bakar
Fusta que es destina a fer foc.

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
seprai seprei

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
macan tutul

llepafils /ˌʎe.paˈfiɫs/ llepafils adj
peka
(també substantivat) Aquell qui és massa escrupolós amb el menjar.
rewel
El qui és massa crític i busca tots els possibles defectes en qualsevol cosa.

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llep llepa llepada llepades llepam llepant llepar llepara lleparan lleparem lleparen llepares llepareu lleparia lleparien lleparies lleparà lleparàs lleparé lleparíem lleparíeu llepassen llepasses llepassin llepassis llepat llepats llepau llepava llepaven llepaves llepe llepem llepen llepes llepessen llepesses llepessin llepessis llepeu llepi llepin llepis llepo llepà llepàrem llepàreu llepàs llepàssem llepàsseu llepàssim llepàssiu llepàvem llepàveu llepés llepéssem llepésseu llepéssim llepéssiu llepí occ sept val v
jilat
Passar la llengua per una superfície.

llest /ˈʎest/ adj masc
pintar
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.
pinjaman
Preparat, acabat, a punt.

llet n fem
susu

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
huruf
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lletrege lletregem lletregen lletreges lletregessen lletregesses lletregessin lletregessis lletregeu lletregi lletregin lletregis lletregés lletregéssem lletregésseu lletregéssim lletregéssiu lletregí lletreig lletreja lletrejada lletrejades lletrejam lletrejant lletrejar lletrejara lletrejaran lletrejarem lletrejaren lletrejares lletrejareu lletrejaria lletrejarien lletrejaries lletrejarà lletrejaràs lletrejaré lletrejaríem lletrejaríeu lletrejassen lletrejasses lletrejassin lletrejassis lletrejat lletrejats lletrejau lletrejava lletrejaven lletrejaves lletrejo lletrejà lletrejàrem lletrejàreu lletrejàs lletrejàssem lletrejàsseu lletrejàssim lletrejàssiu lletrejàvem lletrejàveu occ sept val v
mengeja
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleu /ˈʎew/ adj
ringan
De poca importància.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
ringan
De poc pes.

lleure /ˈʎew.ɾe/ /ˈʎəw.ɾə/ /ˈʎɛw.ɾə/ n masc
waktu luang

lleva /ˈʎe.va/ /ˈʎe.və/ /ˈʎe.βa/ /ˈʎe.βə/ n fem
pencabutan

llevador /ʎe.vaˈðoɾ/ /ʎe.βaˈðo/ /ʎe.βaˈðoɾ/ /ʎə.vəˈðo/ /ʎə.βəˈðo/ n masc
bidan
(habitualment femení) Tècnic sanitari que assisteix professionalment a una partera.

llevar /ʎeˈvaɾ/ /ʎeˈβa/ /ʎəˈva/ /ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lleu llev lleva llevada llevades llevam llevant llevar llevara llevaran llevarem llevaren llevares llevareu llevaria llevarien llevaries llevarà llevaràs llevaré llevaríem llevaríeu llevassen llevasses llevassin llevassis llevat llevats llevau llevava llevaven llevaves lleve llevem lleven lleves llevessen llevesses llevessin llevessis lleveu llevi llevin llevis llevo llevà llevàrem llevàreu llevàs llevàssem llevàsseu llevàssim llevàssiu llevàvem llevàveu llevés llevéssem llevésseu llevéssim llevéssiu lleví occ sept val v
menculik
Prendre una cosa d'entre altres o del lloc on estava, recollir.
angkat
(pronominal) Eixir del llit.
capai
Estufar-se el pa, una massa que fermenta.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
ragi
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
kecuali
exceptuant

llevat que conjunction
kecuali

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
kotrek

lleó /ʎəˈo/ n masc
singa
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
flax
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
kebebasan
Estat o qualitat de ser lliure.

llibertat de càtedra n fem
kebebasan akademik

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
buku kitab
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibre electrònic n masc
buku elektronik

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
lemari buku
Moble per a desar o exposar llibres.
toko buku
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
buku catatan
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicenciar /ʎi.sen.siˈa/ /ʎi.sen.siˈaɾ/ /ʎi.sən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llicencia llicenciada llicenciades llicenciam llicenciant llicenciar llicenciara llicenciaran llicenciarem llicenciaren llicenciares llicenciareu llicenciaria llicenciarien llicenciaries llicenciarà llicenciaràs llicenciaré llicenciaríem llicenciaríeu llicenciassen llicenciasses llicenciassin llicenciassis llicenciat llicenciats llicenciau llicenciava llicenciaven llicenciaves llicencie llicenciem llicencien llicencies llicenciessen llicenciesses llicenciessin llicenciessis llicencieu llicencii llicencio llicencià llicenciàrem llicenciàreu llicenciàs llicenciàssem llicenciàsseu llicenciàssim llicenciàssiu llicenciàvem llicenciàveu llicenciés llicenciéssem llicenciésseu llicenciéssim llicenciéssiu llicencií llicenciï llicenciïn llicenciïs occ sept val v
memecat
Donar algun tipus de permís, llicència.

llicenciatura /ʎi.sen.si.aˈtu.ɾa/ /ʎi.sən.si.əˈtu.ɾə/ n fem
sarjana

llicorella /ʎi.koˈɾe.ʎa/ /ʎi.koˈɾe.ʎə/ /ʎi.kuˈɾe.ʎə/ n fem
batu tulis

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
lisensi

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
liga
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
bulang
Peça de vestir que es posa al cap.
pertautan
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
ikat mengikat
Assegurar amb una corda o similar.

llim /ˈʎim/ n masc
debu
Tipus de terreny format per la unió d'aigua i terra, barrejat amb restes orgàniques vegetals.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
nipis
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
siput

llimada /ʎiˈma.ða/ /ʎiˈma.ðə/ n fem
ayun
(billar) Moviment de preparació d'un cop consistent a fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola.

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
jeruk nipis jeruk lemon
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
kuas

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
ambang
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

llinya /ˈʎi.ɲa/ /ˈʎi.ɲə/ n fem
garis

lliri n masc
bakung

llis /ˈʎis/ adj masc
halus

lliscada /ʎisˈka.ða/ /ʎisˈka.ðə/ n fem
gelincir
(beisbol) Acció d'un corredor de deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscament /ʎis.kaˈmen/ /ʎis.kaˈment/ /ʎis.kəˈmen/ /ʎis.kəˈment/ n masc
pergeseran

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llisc llisca lliscada lliscades lliscam lliscant lliscar lliscara lliscaran lliscarem lliscaren lliscares lliscareu lliscaria lliscarien lliscaries lliscarà lliscaràs lliscaré lliscaríem lliscaríeu lliscassen lliscasses lliscassin lliscassis lliscat lliscats lliscau lliscava lliscaven lliscaves llisco lliscà lliscàrem lliscàreu lliscàs lliscàssem lliscàsseu lliscàssim lliscàssiu lliscàvem lliscàveu llisque llisquem llisquen llisques llisquessen llisquesses llisquessin llisquessis llisqueu llisqui llisquin llisquis llisqués llisquéssem llisquésseu llisquéssim llisquéssiu llisquí occ sept val v
peleset
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.
(beisbol) Deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, un corredor, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
licin

llista /ˈʎis.ta/ n fem
daftar
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llistar /ʎisˈta/ /ʎisˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llist llista llistada llistades llistam llistant llistar llistara llistaran llistarem llistaren llistares llistareu llistaria llistarien llistaries llistarà llistaràs llistaré llistaríem llistaríeu llistassen llistasses llistassin llistassis llistat llistats llistau llistava llistaven llistaves lliste llistem llisten llistes llistessen llistesses llistessin llistessis llisteu llisti llistin llistis llisto llistà llistàrem llistàreu llistàs llistàssem llistàsseu llistàssim llistàssiu llistàvem llistàveu llistés llistéssem llistésseu llistéssim llistéssiu llistí occ sept val v
belang
Adornar alguna cosa amb llistes.

llistat /ʎisˈtat/ adj masc
berbelang
Que té llistes o ratlles, decorat o amb marques de diferents colors.

llit n masc
ranjang tempat
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

llit fluvial n masc
bantaran

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
brankar
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
balai-balai
Llit fix en una cabina d’una embarcació, un tren.
kusyet
Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
paun

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
ongkir

lliurar /ʎiwˈɾa/ /ʎiwˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lliur lliura lliurada lliurades lliuram lliurant lliurar lliurara lliuraran lliurarem lliuraren lliurares lliurareu lliuraria lliurarien lliuraries lliurarà lliuraràs lliuraré lliuraríem lliuraríeu lliurassen lliurasses lliurassin lliurassis lliurat lliurats lliurau lliurava lliuraven lliuraves lliure lliurem lliuren lliures lliuressen lliuresses lliuressin lliuressis lliureu lliuri lliurin lliuris lliuro lliurà lliuràrem lliuràreu lliuràs lliuràssem lliuràsseu lliuràssim lliuràssiu lliuràvem lliuràveu lliurés lliuréssem lliurésseu lliuréssim lliuréssiu lliurí occ sept val v
mengantarkan
Donar, entregar.
(arcaisme) Tenir lloc un conflicte.

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
bebas
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
pelajaran
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
pujian

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
menyanjung

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
kakap

lloc n masc
tempat

lloc de sortida n masc
te

lloc de treball /ˌʎɔɡ.de.tɾeˈbaʎ/ n masc
pesawat

lloc específic n masc
kiriman

lloctinent /ʎok.tiˈnent/ /ˌʎɔk.tiˈnen/ /ˌʎɔk.tiˈnent/ n masc
letnan

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llog lloga llogada llogades llogam llogant llogar llogara llogaran llogarem llogaren llogares llogareu llogaria llogarien llogaries llogarà llogaràs llogaré llogaríem llogaríeu llogassen llogasses llogassin llogassis llogat llogats llogau llogava llogaven llogaves llogo llogue lloguem lloguen llogues lloguessen lloguesses lloguessin lloguessis llogueu llogui lloguin lloguis llogués lloguéssem lloguésseu lloguéssim lloguéssiu lloguí llogà llogàrem llogàreu llogàs llogàssem llogàsseu llogàssim llogàssiu llogàvem llogàveu occ sept val v
menyewakan
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
Treballar per cert preu.
menyewa
Prendre a lloguer.

llogaret /ʎo.ɣaˈɾet/ /ʎo.ɣəˈɾət/ /ʎu.ɣəˈɾɛt/ n masc
kampung

llogater /ʎo.ɣaˈte/ /ʎo.ɣaˈteɾ/ /ʎo.ɣəˈte/ /ʎu.ɣəˈte/ n masc
penyewa

llom /ˈʎom/ n masc
drat

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
pusar

llop n masc
serigala
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llopada /ʎoˈpa.ða/ /ʎoˈpa.ðə/ /ʎuˈpa.ðə/ n fem
kawanan

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
perkakas

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
nuri
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llossar /ʎoˈsa/ /ʎoˈsaɾ/ /ʎuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llos llossa llossada llossades llossam llossant llossar llossara llossaran llossarem llossaren llossares llossareu llossaria llossarien llossaries llossarà llossaràs llossaré llossaríem llossaríeu llossassen llossasses llossassin llossassis llossat llossats llossau llossava llossaven llossaves llosse llossem llossen llosses llossessen llossesses llossessin llossessis llosseu llossi llossin llossis llosso llossà llossàrem llossàreu llossàs llossàssem llossàsseu llossàssim llossàssiu llossàvem llossàveu llossés llosséssem llossésseu llosséssim llosséssiu llossí occ sept val v
mengasah

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
pasar
Part d'un edifici oberta per un o més costats amb arcs sostinguts per pilars o columnes.
ruang hias
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

llotós /ʎoˈtos/ /ʎuˈtos/ adj masc
berlumpur

llucar-hi /ʎuˈka.ɾi/ lluca llucada llucades llucant llucar llucaran llucarem llucaren llucares llucareu llucaria llucarien llucaries llucarà llucaràs llucaré llucaríem llucaríeu llucat llucats llucava llucaven llucaves lluco llucà llucàrem llucàreu llucàvem llucàveu lluque lluquem lluquen lluques lluquessen lluquesses lluquessin lluquessis lluqueu lluqui lluquin lluquis lluqués lluquéssem lluquésseu lluquéssim lluquéssiu lluquí occ v
insaf
Saber captar les coses.

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
kunang-kunang
Cuca de llum.

llufar-se /ʎu.fərˈsə/ /ʎuˈfar.sə/ /ʎuˈfaɾ.se/ /ʎuˈfaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lluf llufa llufada llufades llufam llufant llufar llufara llufaran llufarem llufaren llufares llufareu llufaria llufarien llufaries llufarà llufaràs llufaré llufaríem llufaríeu llufassen llufasses llufassin llufassis llufat llufats llufau llufava llufaven llufaves llufe llufem llufen llufes llufessen llufesses llufessin llufessis llufeu llufi llufin llufis llufo llufà llufàrem llufàreu llufàs llufàssem llufàsseu llufàssim llufàssiu llufàvem llufàveu llufés lluféssem llufésseu lluféssim lluféssiu llufí occ sept val v
kentut

lluir /ʎuˈi/ /ʎuˈiɾ/ bal llu llua llueix llueixen llueixes llueixi llueixin llueixis llueixo lluen llues lluesc lluesqui lluesquin lluesquis lluint lluir lluiran lluirem lluireu lluiria lluirien lluiries lluirà lluiràs lluiré lluiríem lluiríeu lluo llus lluu lluus lluí lluíem lluíeu lluírem lluíreu lluís lluíssem lluísseu lluíssim lluíssiu lluï lluïa lluïda lluïdes lluïen lluïes lluïguem lluïgueu lluïm lluïn lluïra lluïren lluïres lluïs lluïsca lluïsquen lluïsques lluïssen lluïsses lluïssin lluïssis lluït lluïts lluïu lluïxo n-occ occ sept val v
bersinar
Resplendir, brillar, emetre llum.
berhasil
(pronominal) Quedar bé en algun assumpte.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
pergulatan
Acte de lluitar.

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lluit lluita lluitada lluitades lluitam lluitant lluitar lluitara lluitaran lluitarem lluitaren lluitares lluitareu lluitaria lluitarien lluitaries lluitarà lluitaràs lluitaré lluitaríem lluitaríeu lluitassen lluitasses lluitassin lluitassis lluitat lluitats lluitau lluitava lluitaven lluitaves lluite lluitem lluiten lluites lluitessen lluitesses lluitessin lluitessis lluiteu lluiti lluitin lluitis lluito lluità lluitàrem lluitàreu lluitàs lluitàssem lluitàsseu lluitàssim lluitàssiu lluitàvem lluitàveu lluités lluitéssem lluitésseu lluitéssim lluitéssiu lluití occ sept val v
kelahi

llum n fem
cahaya
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llumenera /ʎu.meˈne.ɾa/ /ʎu.məˈne.ɾə/ n fem
cahaya
Persona que destaca per la intel·ligència.

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
berkilau
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
bulan candra
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
badar

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
jauh

llunyania /ʎu.ɲaˈni.a/ /ʎu.ɲəˈni.ə/ n fem
jarak

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
jauh

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
air mata

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
bulu
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
berang-berang

localitat /ɫo.ka.ɫiˈtat/ /ɫo.kə.ɫiˈtat/ /ɫu.kə.ɫiˈtat/ n fem
penyelesaian
Lloc habitat per persones que hi resideixen habitualment.
Cadascun dels seients que es venen en una sala d'espectacles.

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
lokalisasi

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logaritma

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
logistik

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
bujur

lucrar /ɫuˈkɾa/ /ɫuˈkɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lucr lucra lucrada lucrades lucram lucrant lucrar lucrara lucraran lucrarem lucraren lucrares lucrareu lucraria lucrarien lucraries lucrarà lucraràs lucraré lucraríem lucraríeu lucrassen lucrasses lucrassin lucrassis lucrat lucrats lucrau lucrava lucraven lucraves lucre lucrem lucren lucres lucressen lucresses lucressin lucressis lucreu lucri lucrin lucris lucro lucrà lucràrem lucràreu lucràs lucràssem lucràsseu lucràssim lucràssiu lucràvem lucràveu lucrés lucréssem lucrésseu lucréssim lucréssiu lucrí occ sept val v
faedah

lucre /ˈɫu.kɾe/ /ˈɫu.kɾə/ n masc
faedah

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
kaca pembesar

luteci n masc
lutesium

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
bahasa luxemburg
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
nafsu

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
bilah

làpida /ˈɫa.pi.ða/ /ˈɫa.pi.ðə/ n fem
batu nisan

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
laser

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ n masc
getah

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
pemimpin

límit /ˈɫi.mit/ n masc
batas

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
garis
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

línia de falta n fem
lapik duduk
(pilota, esquaix) Línia d'una pista de joc traçada transversalment que indica la distància mínima que ha de superar la pilota procedent d'un servei.

línia de jugadors n fem
baris

línia inferior n fem
panel

líquid adj masc
cair cairan
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
cair cairan

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
logika

macar /maˈka/ /maˈkaɾ/ /məˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mac maca macada macades macam macant macar macara macaran macarem macaren macares macareu macaria macarien macaries macarà macaràs macaré macaríem macaríeu macassen macasses macassin macassis macat macats macau macava macaven macaves maco macà macàrem macàreu macàs macàssem macàsseu macàssim macàssiu macàvem macàveu maque maquem maquen maques maquessen maquesses maquessin maquessis maqueu maqui maquin maquis maqués maquéssem maquésseu maquéssim maquéssiu maquí occ sept val v
bonyok
Danyar un cos amb contusions.

macarró /ma.kaˈro/ /mə.kəˈro/ n masc
germo
Home que viu a costa d’una prostituta.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ macedònia adj masc
bahasa makedonia
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ n fem
macedonia

macip /maˈsip/ /məˈsip/ n masc
muda
Persona, especialment jove, que està al servei d'un altre.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
ibu tiri

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
arbei

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
masak
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

mag /ˈmak/ n masc
tukang sulap
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
gudang

magistrat /ma.ʒisˈtɾat/ /mə.ʒisˈtɾat/ n masc
magistrat

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ n masc
konglomerat

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnesium

magnet /maɡˈnet/ /məɡˈnɛt/ n masc
besi berani

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
magnetik

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
penting

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
luar biasa

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
delima

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
kurus

maharaja /ma.haˈɾa.d͡ʒa/ /ma.haˈɾa.ʒa/ /mə.həˈɾa.ʒə/ n masc
kaisar

mai adv
tidak pernah

maig n masc
mei Mei
Cinquè mes de l'any.

mainadera /maj.naˈðe.ɾa/ n fem
merawat

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
mayones

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ adj
paling penting
Més gran.
Més important.
agung
(nàutica) Referit al pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
magister
Superior, principal, cap de certes corporacions.
mayor
Cap de l’exèrcit.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
pelayan

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
mayoritas

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
pedagang besar

majúscula /maˈd͡ʒus.ku.ɫa/ /maˈʒus.ku.ɫa/ /məˈʒus.ku.ɫə/ n fem
huruf besar

mal adj masc
buruk
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal de cap n masc
sakit kepala

malabar /ma.ɫaˈbaɾ/ /mə.ɫəˈβar/ adj
bahasa Malayalam
Relatiu o pertanyent a Malabar.

malabar /ma.ɫaˈbaɾ/ /mə.ɫəˈβar/ n neut
bahasa Malayalam
Persona que habita o és originària de Malabar.

malaisi /maˈɫaj.zi/ /məˈɫaj.zi/ malàisia adj masc
Melayu
Relatiu o pertanyent a Malàisia.

malaisi /maˈɫaj.zi/ /məˈɫaj.zi/ n masc
Melayu
Persona que habita o és originària de Malàisia.

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
sakit

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
penyakit
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
buruk

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malasit

malauradament /ma.ɫawˌɾa.ðaˈmen/ /ma.ɫawˌɾa.ðaˈment/ /mə.ɫəwˌɾa.ðəˈmen/ /mə.ɫəwˌɾa.ðəˈment/ adv
sayangnya

malaurança /ˌmaɫ.awˈɾan.sa/ /ˌmaɫ.əwˈɾan.sə/ n fem
kesialan

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
sakit kepala

maldir /ˌmaɫˈdi/ /ˌmaɫˈdiɾ/ L'imperatiu «maldis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal maldeia maldeien maldeies maldeim maldeis maldic maldiem maldient maldieu maldiga maldigau maldiguem maldiguen maldiguera maldigueren maldigueres maldigues maldiguessen maldiguesses maldiguessin maldiguessis maldigueu maldigui maldiguin maldiguis maldigué maldiguérem maldiguéreu maldigués maldiguéssem maldiguésseu maldiguéssim maldiguéssiu maldiguí maldir maldiran maldirem maldireu maldiria maldirien maldiries maldirà maldiràs maldiré maldiríem maldiríeu maldis maldit maldita maldites maldits maldiu maldiuen maldius maldèiem maldèieu maldéiem maldéieu occ val v
bergunjing
Dir mal d'alguna persona.

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
kutukan

malenconia /ma.ɫeŋ.koˈni.a/ /mə.ɫəŋ.koˈni.ə/ /mə.ɫəŋ.kuˈni.ə/ n fem
melankolis

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ bal malentenc malentendran malentendre malentendrem malentendreu malentendria malentendrien malentendries malentendrà malentendràs malentendré malentendríem malentendríeu malentenem malentenen malentenent malenteneu malentenga malentenguem malentenguen malentenguera malentengueren malentengueres malentengues malentenguessen malentenguesses malentenguessin malentenguessis malentengueu malentengui malentenguin malentenguis malentengué malentenguérem malentenguéreu malentengués malentenguéssem malentenguésseu malentenguéssim malentenguéssiu malentenguí malentenia malentenien malentenies malentens malenteníem malenteníeu malentesa malenteses malentesos malentès malentén malentés occ val v
salah paham

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
kesalahpahaman

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
koper

maleïdament /ma.ɫeˌi.ðaˈmen/ /ma.ɫeˌi.ðaˈment/ /mə.ɫəˌi.ðəˈmen/ /mə.ɫəˌi.ðəˈment/ adv
bedebah

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
bedebah

malferir /ˌmaɫ.feˈɾi/ /ˌmaɫ.feˈɾiɾ/ /ˌmaɫ.fəˈɾi/ bal malfer malfereix malfereixen malfereixes malfereixi malfereixin malfereixis malfereixo malferen malferesc malferesqui malferesquin malferesquis malferi malferia malferida malferides malferien malferies malferiguem malferigueu malferim malferin malferint malferir malferira malferiran malferirem malferiren malferires malferireu malferiria malferirien malferiries malferirà malferiràs malferiré malferiríem malferiríeu malferis malferisc malferisca malferisquen malferisques malferissen malferisses malferissin malferissis malferit malferits malferiu malferix malferixen malferixes malferixo malfers malferí malferíem malferíeu malferírem malferíreu malferís malferíssem malferísseu malferíssim malferíssiu n-occ occ sept val v
menyakiti

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ adj masc
bahasa Madagaskar
Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ n masc
bahasa Madagaskar
Persona que habita o és originària de Madagascar.
(masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malgast malgasta malgastada malgastades malgastam malgastant malgastar malgastara malgastaran malgastarem malgastaren malgastares malgastareu malgastaria malgastarien malgastaries malgastarà malgastaràs malgastaré malgastaríem malgastaríeu malgastassen malgastasses malgastassin malgastassis malgastat malgastats malgastau malgastava malgastaven malgastaves malgaste malgastem malgasten malgastes malgastessen malgastesses malgastessin malgastessis malgasteu malgasti malgastin malgastis malgasto malgastà malgastàrem malgastàreu malgastàs malgastàssem malgastàsseu malgastàssim malgastàssiu malgastàvem malgastàveu malgastés malgastéssem malgastésseu malgastéssim malgastéssiu malgastí occ sept val v
memboros

malhumorat /ˌma.ɫu.moˈɾat/ /ˌma.ɫu.muˈɾat/ adj masc
murung

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
berniat jahat

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
kejahatan
berbahaya
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

mall /ˈmaj/ /ˈmaʎ/ n masc
batu
Penyal, roca que sobresurt en una muntanya.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
jala
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
susu

malparit /maɫ.paˈɾit/ /məɫ.pəˈɾit/ n masc
bajingan

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
mimpi buruk

maltosa n fem
maltosa

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
pinggang

malvat /maɫˈvat/ /maɫˈβat/ /məɫˈvat/ /məɫˈβat/ adj masc
kejahatan
Que exerceix el mal amb intenció.

malvestat /ˌmaɫ.vesˈtat/ /ˌmaɫ.vəsˈtat/ /ˌmaɫ.βesˈtat/ /ˌmaɫ.βəsˈtat/ n fem
kejahatan

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
malaria

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
berniat jahat

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mumi
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
blowjob

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mam mama mamada mamades mamam mamant mamar mamara mamaran mamarem mamaren mamares mamareu mamaria mamarien mamaries mamarà mamaràs mamaré mamaríem mamaríeu mamassen mamasses mamassin mamassis mamat mamats mamau mamava mamaven mamaves mame mamem mamen mames mamessen mamesses mamessin mamessis mameu mami mamin mamis mamo mamà mamàrem mamàreu mamàs mamàssem mamàsseu mamàssim mamàssiu mamàvem mamàveu mamés maméssem mamésseu maméssim maméssiu mamí occ sept val v
menyusu
Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.
meledakkan
(vulgarisme) Fer una fel·lació.

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
hewan menyusui mamalia

manada /maˈna.ða/ /məˈna.ðə/ n fem
gelintir
Quantitat que cap en una mà.

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
firman
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

manar /maˈna/ /maˈnaɾ/ /məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) man mana manada manades manam manant manar manara manaran manarem manaren manares manareu manaria manarien manaries manarà manaràs manaré manaríem manaríeu manassen manasses manassin manassis manat manats manau manava manaven manaves mane manem manen manes manessen manesses manessin manessis maneu mani manin manis mano manà manàrem manàreu manàs manàssem manàsseu manàssim manàssiu manàvem manàveu manés manéssem manésseu manéssim manéssiu maní occ sept val v
orde
Donar ordres.

manat /maˈnat/ /məˈnat/ n masc
segenggam

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
nona

mancar /maŋˈka/ /maŋˈkaɾ/ /məŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manc manca mancada mancades mancam mancant mancar mancara mancaran mancarem mancaren mancares mancareu mancaria mancarien mancaries mancarà mancaràs mancaré mancaríem mancaríeu mancassen mancasses mancassin mancassis mancat mancats mancau mancava mancaven mancaves manco mancà mancàrem mancàreu mancàs mancàssem mancàsseu mancàssim mancàssiu mancàvem mancàveu manque manquem manquen manques manquessen manquesses manquessin manquessis manqueu manqui manquin manquis manqués manquéssem manquésseu manquéssim manquéssiu manquí occ sept val v
menenangkan
Disminuir la força del vent.

mancomunar /maŋ.ko.muˈna/ /maŋ.ko.muˈnaɾ/ /məŋ.ko.muˈna/ /məŋ.ku.muˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mancomun mancomuna mancomunada mancomunades mancomunam mancomunant mancomunar mancomunara mancomunaran mancomunarem mancomunaren mancomunares mancomunareu mancomunaria mancomunarien mancomunaries mancomunarà mancomunaràs mancomunaré mancomunaríem mancomunaríeu mancomunassen mancomunasses mancomunassin mancomunassis mancomunat mancomunats mancomunau mancomunava mancomunaven mancomunaves mancomune mancomunem mancomunen mancomunes mancomunessen mancomunesses mancomunessin mancomunessis mancomuneu mancomuni mancomunin mancomunis mancomuno mancomunà mancomunàrem mancomunàreu mancomunàs mancomunàssem mancomunàsseu mancomunàssim mancomunàssiu mancomunàvem mancomunàveu mancomunés mancomunéssem mancomunésseu mancomunéssim mancomunéssiu mancomuní occ sept val v
kumpulan

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
jeruk keprok

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
bahasa Mandarin
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
mandat

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
bakso

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
kemalasan
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandró /manˈdɾo/ /mənˈdɾo/ n masc
ketapel

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
rahang

maneig /maˈnet͡ʃ/ /məˈnət͡ʃ/ /məˈnɛt͡ʃ/ n masc
penanganan

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manege manegem manegen maneges manegessen manegesses manegessin manegessis manegeu manegi manegin manegis manegés manegéssem manegésseu manegéssim manegéssiu manegí maneig maneja manejada manejades manejam manejant manejar manejara manejaran manejarem manejaren manejares manejareu manejaria manejarien manejaries manejarà manejaràs manejaré manejaríem manejaríeu manejassen manejasses manejassin manejassis manejat manejats manejau manejava manejaven manejaves manejo manejà manejàrem manejàreu manejàs manejàssem manejàsseu manejàssim manejàssiu manejàvem manejàveu occ sept val v
pegangan
Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.
memimpin
(pronominal) Moure's, fer diligències hàbilment.

manescal /ma.nesˈkaɫ/ /mə.nəsˈkaɫ/ n masc
marsekal
(històric) Persona encarregada de la cura dels animals, especialment els cavalls.

maneta /maˈne.ta/ /məˈnə.tə/ /məˈnɛ.tə/ n masc
jarum
Peça dels rellotges analògics que assenyala les hores o els minuts.
pengungkit
Peça d'algunes màquines que, en accionar-la es posa en marxa el mecanisme.

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ n masc
manga

mangaka /maŋˈɡa.ka/ /məŋˈɡa.kə/ n masc
mangaka

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
mangan

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
buah mangga

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
rumah sakit jiwa

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
demonstrasi

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manifest manifesta manifestada manifestades manifestam manifestant manifestar manifestara manifestaran manifestarem manifestaren manifestares manifestareu manifestaria manifestarien manifestaries manifestarà manifestaràs manifestaré manifestaríem manifestaríeu manifestassen manifestasses manifestassin manifestassis manifestat manifestats manifestau manifestava manifestaven manifestaves manifeste manifestem manifesten manifestes manifestessen manifestesses manifestessin manifestessis manifesteu manifesti manifestin manifestis manifesto manifestà manifestàrem manifestàreu manifestàs manifestàssem manifestàsseu manifestàssim manifestàssiu manifestàvem manifestàveu manifestés manifestéssem manifestésseu manifestéssim manifestéssiu manifestí occ sept val v
manifes
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
borgol
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

maniobra /ma.niˈɔ.βɾa/ /mə.niˈɔ.βɾə/ n fem
buruh kasar
operació manual per fer anar un instrument o màquina
acció per governar i manejar una embarcació
(militar) operació d'un cos militar en combat
(figuradament) estratagema per aconseguir un fi

maniobrar /ma.ni.oˈbɾaɾ/ /ma.ni.oˈβɾa/ /mə.ni.oˈbɾa/ /mə.ni.uˈbɾa/ /mə.ni.uˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maniobr maniobra maniobrada maniobrades maniobram maniobrant maniobrar maniobrara maniobraran maniobrarem maniobraren maniobrares maniobrareu maniobraria maniobrarien maniobraries maniobrarà maniobraràs maniobraré maniobraríem maniobraríeu maniobrassen maniobrasses maniobrassin maniobrassis maniobrat maniobrats maniobrau maniobrava maniobraven maniobraves maniobre maniobrem maniobren maniobres maniobressen maniobresses maniobressin maniobressis maniobreu maniobri maniobrin maniobris maniobro maniobrà maniobràrem maniobràreu maniobràs maniobràssem maniobràsseu maniobràssim maniobràssiu maniobràvem maniobràveu maniobrés maniobréssem maniobrésseu maniobréssim maniobréssiu maniobrí occ sept val v
manuver
(militar) Fer operacions destinades al combat, maniobres.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipulasi

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manipul manipula manipulada manipulades manipulam manipulant manipular manipulara manipularan manipularem manipularen manipulares manipulareu manipularia manipularien manipularies manipularà manipularàs manipularé manipularíem manipularíeu manipulassen manipulasses manipulassin manipulassis manipulat manipulats manipulau manipulava manipulaven manipulaves manipule manipulem manipulen manipules manipulessen manipulesses manipulessin manipulessis manipuleu manipuli manipulin manipulis manipulo manipulà manipulàrem manipulàreu manipulàs manipulàssem manipulàsseu manipulàssim manipulàssiu manipulàvem manipulàveu manipulés manipuléssem manipulésseu manipuléssim manipuléssiu manipulí occ sept val v
memanipulasi
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
maneken
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
pinjaman
Acció i efecte de manllevar.
kata serapan
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manlleu manllev manlleva manllevada manllevades manllevam manllevant manllevar manllevara manllevaran manllevarem manllevaren manllevares manllevareu manllevaria manllevarien manllevaries manllevarà manllevaràs manllevaré manllevaríem manllevaríeu manllevassen manllevasses manllevassin manllevassis manllevat manllevats manllevau manllevava manllevaven manllevaves manlleve manllevem manlleven manlleves manllevessen manllevesses manllevessin manllevessis manlleveu manllevi manllevin manllevis manllevo manllevà manllevàrem manllevàreu manllevàs manllevàssem manllevàsseu manllevàssim manllevàssiu manllevàvem manllevàveu manllevés manllevéssem manllevésseu manllevéssim manllevéssiu manlleví occ sept val v
meminjam
Obtenir en préstec.

manoll /maˈnoʎ/ /məˈnoj/ /məˈnoʎ/ n masc
segenggam

mans /ˈmans/ adj masc
jinak
Referit als animals, dòcil, domesticat.

mansió /man.siˈo/ /mən.siˈo/ n masc
wastu

mansoi /manˈsɔj/ /mənˈsɔj/ adj masc
manis

mant /ˈman/ /ˈmant/ adj masc
banyak

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
selimut
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
mantega mentega

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
perawatan

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ bal mantenc mantendran mantendrem mantendreu mantendria mantendrien mantendries mantendrà mantendràs mantendré mantendríem mantendríeu mantenen mantenguda mantengudes mantenguem mantengueren mantengueres mantenguessin mantenguessis mantengueu mantengui mantenguin mantenguis mantengut mantenguts mantengué mantenguérem mantenguéreu mantengués mantenguéssim mantenguéssiu mantenguí mantenia mantenien mantenies mantenim mantenint mantenir manteniu mantens manteníem manteníeu mantinc mantindran mantindrem mantindreu mantindria mantindrien mantindries mantindrà mantindràs mantindré mantindríem mantindríeu mantinga mantinguda mantingudes mantinguem mantinguen mantinguera mantingueren mantingueres mantingues mantinguessen mantinguesses mantinguessin mantinguessis mantingueu mantingui mantinguin mantinguis mantingut mantinguts mantingué mantinguérem mantinguéreu mantingués mantinguéssem mantinguésseu mantinguéssim mantinguéssiu mantinguí manté mantén mantín occ val v
jaga
Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
merawat
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

mantornar /man.torˈna/ /man.toɾˈna/ /man.toɾˈnaɾ/ /mən.toɾˈna/ /mən.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. mantorna mantornada mantornades mantornant mantornar mantornara mantornaran mantornarem mantornaren mantornares mantornareu mantornaria mantornarien mantornaries mantornarà mantornaràs mantornaré mantornaríem mantornaríeu mantornassen mantornasses mantornat mantornats mantornava mantornaven mantornaves mantorne mantornem mantornen mantornes mantornessen mantornesses mantorneu mantorno mantornà mantornàrem mantornàreu mantornàssem mantornàsseu mantornàvem mantornàveu mantornés mantornéssem mantornésseu mantorní occ val val (1) v
mendangir

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
panduan
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manualitat /ma.nu.a.ɫiˈtat/ /mə.nu.ə.ɫiˈtat/ n fem
kriya

manufactura /ma.nu.fakˈtu.ɾa/ /mə.nu.fəkˈtu.ɾə/ n fem
manufaktur

manufacturar /ma.nu.fak.tuˈɾa/ /ma.nu.fak.tuˈɾaɾ/ /mə.nu.fək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manufactur manufactura manufacturada manufacturades manufacturam manufacturant manufacturar manufacturara manufacturaran manufacturarem manufacturaren manufacturares manufacturareu manufacturaria manufacturarien manufacturaries manufacturarà manufacturaràs manufacturaré manufacturaríem manufacturaríeu manufacturassen manufacturasses manufacturassin manufacturassis manufacturat manufacturats manufacturau manufacturava manufacturaven manufacturaves manufacture manufacturem manufacturen manufactures manufacturessen manufacturesses manufacturessin manufacturessis manufactureu manufacturi manufacturin manufacturis manufacturo manufacturà manufacturàrem manufacturàreu manufacturàs manufacturàssem manufacturàsseu manufacturàssim manufacturàssiu manufacturàvem manufacturàveu manufacturés manufacturéssem manufacturésseu manufacturéssim manufacturéssiu manufacturí occ sept val v
manufaktur

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
naskah

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
puputan

manxar /maɲˈt͡ʃa/ /maɲˈt͡ʃaɾ/ /məɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manx manxa manxada manxades manxam manxant manxar manxara manxaran manxarem manxaren manxares manxareu manxaria manxarien manxaries manxarà manxaràs manxaré manxaríem manxaríeu manxassen manxasses manxassin manxassis manxat manxats manxau manxava manxaven manxaves manxe manxem manxen manxes manxessen manxesses manxessin manxessis manxeu manxi manxin manxis manxo manxà manxàrem manxàreu manxàs manxàssem manxàsseu manxàssim manxàssiu manxàvem manxàveu manxés manxéssem manxésseu manxéssim manxéssiu manxí occ sept val v
mengembus

manya /ˈma.ɲa/ /ˈma.ɲə/ n fem
ahli

mapa /ˈma.pa/ n masc
peta

mapar /maˈpa/ /maˈpaɾ/ /məˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) map mapa mapada mapades mapam mapant mapar mapara maparan maparem maparen mapares mapareu maparia maparien maparies maparà maparàs maparé maparíem maparíeu mapassen mapasses mapassin mapassis mapat mapats mapau mapava mapaven mapaves mape mapem mapen mapes mapessen mapesses mapessin mapessis mapeu mapi mapin mapis mapo mapà mapàrem mapàreu mapàs mapàssem mapàsseu mapàssim mapàssiu mapàvem mapàveu mapés mapéssem mapésseu mapéssim mapéssiu mapí occ sept val v
atlas

maquetar /ma.keˈta/ /ma.keˈtaɾ/ /mə.kəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maquet maqueta maquetada maquetades maquetam maquetant maquetar maquetara maquetaran maquetarem maquetaren maquetares maquetareu maquetaria maquetarien maquetaries maquetarà maquetaràs maquetaré maquetaríem maquetaríeu maquetassen maquetasses maquetassin maquetassis maquetat maquetats maquetau maquetava maquetaven maquetaves maquete maquetem maqueten maquetes maquetessen maquetesses maquetessin maquetessis maqueteu maqueti maquetin maquetis maqueto maquetà maquetàrem maquetàreu maquetàs maquetàssem maquetàsseu maquetàssim maquetàssiu maquetàvem maquetàveu maquetés maquetéssem maquetésseu maquetéssim maquetéssiu maquetí occ sept val v
model

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
produk tata-rias
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
peralatan

maquineta /ma.kiˈne.ta/ /mə.kiˈnə.tə/ /mə.kiˈnɛ.tə/ n fem
rautan
Petit utensili per a fer punta al llapis, consistent en un receptacle on hi ha fixada una làmina d'acer esmolat.

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
laut

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
zamrud

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maraton

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marmer

marc /ˈmark/ n masc
kerangka
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
merek
Senyal que un objecte deixa en un altre.
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
anak tangga
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

marcador de bola n masc
bekas

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marc marca marcada marcades marcam marcant marcar marcara marcaran marcarem marcaren marcares marcareu marcaria marcarien marcaries marcarà marcaràs marcaré marcaríem marcaríeu marcassen marcasses marcassin marcassis marcat marcats marcau marcava marcaven marcaves marco marcà marcàrem marcàreu marcàs marcàssem marcàsseu marcàssim marcàssiu marcàvem marcàveu marque marquem marquen marques marquessen marquesses marquessin marquessis marqueu marqui marquin marquis marqués marquéssem marquésseu marquéssim marquéssiu marquí occ sept val v
partitur
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.
kattaa
(esports de pilota) Seguir de prop els moviments d'un adversari per impedir-li al màxim la participació en les accions ofensives del seu equip.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
bunda ibu ibunda
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
pasang

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
giwang

maresme /maˈɾez.me/ /məˈɾəz.mə/ /məˈɾɛz.mə/ n masc
paya

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ adj
marginal

marginat /maɾ.d͡ʒiˈnat/ /mər.ʒiˈnat/ adj masc
paria

maridar /ma.ɾiˈða/ /ma.ɾiˈðaɾ/ /mə.ɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marid marida maridada maridades maridam maridant maridar maridara maridaran maridarem maridaren maridares maridareu maridaria maridarien maridaries maridarà maridaràs maridaré maridaríem maridaríeu maridassen maridasses maridassin maridassis maridat maridats maridau maridava maridaven maridaves maride maridem mariden marides maridessen maridesses maridessin maridessis marideu maridi maridin maridis marido maridà maridàrem maridàreu maridàs maridàssem maridàsseu maridàssim maridàssiu maridàvem maridàveu maridés maridéssem maridésseu maridéssim maridéssiu maridí occ sept val v
mengawinkan
Casar una dona, prendre marit.

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
kepik
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marina /məˈɾi.nə/ n fem
angkatan laut
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marina marinada marinades marinam marinant marinar marinara marinaran marinarem marinaren marinares marinareu marinaria marinarien marinaries marinarà marinaràs marinaré marinaríem marinaríeu marinassen marinasses marinassin marinassis marinat marinats marinau marinava marinaven marinaves marine marinem marinen marines marinessen marinesses marinessin marinessis marineu marini marinin marinis marino marinà marinàrem marinàreu marinàs marinàssem marinàsseu marinàssim marinàssiu marinàvem marinàveu marinés marinéssem marinésseu marinéssim marinéssiu mariní marín occ sept val v
pemarinadean

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
kelasi
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ n fem
awak
Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
kerang

mariscal /ma.ɾisˈkaɫ/ /mə.ɾisˈkaɫ/ n masc
marsekal

marit /maˈɾit/ n masc
suami

mark Interjection
bekas

maroma /maˈɾo.ma/ /məˈɾo.mə/ n fem
dawai

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
tumenggung

marrec /maˈrɛk/ n masc
(anak) balita
Nen petit (emprat generalment amb to de superioritat per part del qui parla).

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ marroquins adj masc
Maroko
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
Maroko
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ adj masc
kotor
Persona bruta.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
biri-biri
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
coklat cokelat
D'un color propi de la castanya.

marsopa de Califòrnia n fem
vaquita

martell /maɾˈteʎ/ n masc
palu
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) martellege martellegem martellegen martelleges martellegessen martellegesses martellegessin martellegessis martellegeu martellegi martellegin martellegis martellegés martellegéssem martellegésseu martellegéssim martellegéssiu martellegí martelleig martelleja martellejada martellejades martellejam martellejant martellejar martellejara martellejaran martellejarem martellejaren martellejares martellejareu martellejaria martellejarien martellejaries martellejarà martellejaràs martellejaré martellejaríem martellejaríeu martellejassen martellejasses martellejassin martellejassis martellejat martellejats martellejau martellejava martellejaven martellejaves martellejo martellejà martellejàrem martellejàreu martellejàs martellejàssem martellejàsseu martellejàssim martellejàssiu martellejàvem martellejàveu occ sept val v
palu

martiritzar /mar.ti.ɾiˈd͡za/ /maɾ.ti.ɾiˈza/ /maɾ.ti.ɾiˈzaɾ/ /mər.ti.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) martiritz martiritza martiritzada martiritzades martiritzam martiritzant martiritzar martiritzara martiritzaran martiritzarem martiritzaren martiritzares martiritzareu martiritzaria martiritzarien martiritzaries martiritzarà martiritzaràs martiritzaré martiritzaríem martiritzaríeu martiritzassen martiritzasses martiritzassin martiritzassis martiritzat martiritzats martiritzau martiritzava martiritzaven martiritzaves martiritze martiritzem martiritzen martiritzes martiritzessen martiritzesses martiritzessin martiritzessis martiritzeu martiritzi martiritzin martiritzis martiritzo martiritzà martiritzàrem martiritzàreu martiritzàs martiritzàssem martiritzàsseu martiritzàssim martiritzàssiu martiritzàvem martiritzàveu martiritzés martiritzéssem martiritzésseu martiritzéssim martiritzéssiu martiritzí occ sept val v
martir
Turmentar en odi de la fe catòlica o per defensa de la fe o alguna virtut.

marxapeu /ˌmar.ʃəˈpɛw/ /ˌmaɾ.t͡ʃaˈpɛw/ n masc
berjalan
Estrep per pujar o baixar d’un vehicle.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marx marxa marxada marxades marxam marxant marxar marxara marxaran marxarem marxaren marxares marxareu marxaria marxarien marxaries marxarà marxaràs marxaré marxaríem marxaríeu marxassen marxasses marxassin marxassis marxat marxats marxau marxava marxaven marxaves marxe marxem marxen marxes marxessen marxesses marxessin marxessis marxeu marxi marxin marxis marxo marxà marxàrem marxàreu marxàs marxàssem marxàsseu marxàssim marxàssiu marxàvem marxàveu marxés marxéssem marxésseu marxéssim marxéssiu marxí occ sept val v
baris
Desfilar.
Una màquina, anar, rutllar
(castellanisme) Anar-se'n, partir d'un lloc.

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
maret Maret
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
bahari
Relatiu al mar.
angkatan laut
Blau fosc.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ n masc
kelasi
Persona que viu del mar, tripulant d'un vaixell.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
kelautan
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
jantan
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
maskulin
Que pertany al mascle.
jantan
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
masokhisme

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ n masc
pemaruh

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
adonan
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) massacr massacra massacrada massacrades massacram massacrant massacrar massacrara massacraran massacrarem massacraren massacrares massacrareu massacraria massacrarien massacraries massacrarà massacraràs massacraré massacraríem massacraríeu massacrassen massacrasses massacrassin massacrassis massacrat massacrats massacrau massacrava massacraven massacraves massacre massacrem massacren massacres massacressen massacresses massacressin massacressis massacreu massacri massacrin massacris massacro massacrà massacràrem massacràreu massacràs massacràssem massacràsseu massacràssim massacràssiu massacràvem massacràveu massacrés massacréssem massacrésseu massacréssim massacréssiu massacrí occ sept val v
membantai

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
pembantaian

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
dempul
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massillar /ma.siˈʎa/ /ma.siˈʎaɾ/ /mə.siˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) massill massilla massillada massillades massillam massillant massillar massillara massillaran massillarem massillaren massillares massillareu massillaria massillarien massillaries massillarà massillaràs massillaré massillaríem massillaríeu massillassen massillasses massillassin massillassis massillat massillats massillau massillava massillaven massillaves massille massillem massillen massilles massillessen massillesses massillessin massillessis massilleu massilli massillin massillis massillo massillà massillàrem massillàreu massillàs massillàssem massillàsseu massillàssim massillàssiu massillàvem massillàveu massillés massilléssem massillésseu massilléssim massilléssiu massillí occ sept val v
mendempul

massiu /maˈsiw/ adj masc
massa

massís /maˈsis/ adj masc
jajaran gunung

massís /maˈsis/ n masc
masif

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
kunyah
Trinxar el menjar amb les dents.

masteritzar /mas.te.ɾiˈd͡za/ /mas.te.ɾiˈza/ /mas.te.ɾiˈzaɾ/ /məs.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteritz masteritza masteritzada masteritzades masteritzam masteritzant masteritzar masteritzara masteritzaran masteritzarem masteritzaren masteritzares masteritzareu masteritzaria masteritzarien masteritzaries masteritzarà masteritzaràs masteritzaré masteritzaríem masteritzaríeu masteritzassen masteritzasses masteritzassin masteritzassis masteritzat masteritzats masteritzau masteritzava masteritzaven masteritzaves masteritze masteritzem masteritzen masteritzes masteritzessen masteritzesses masteritzessin masteritzessis masteritzeu masteritzi masteritzin masteritzis masteritzo masteritzà masteritzàrem masteritzàreu masteritzàs masteritzàssem masteritzàsseu masteritzàssim masteritzàssiu masteritzàvem masteritzàveu masteritzés masteritzéssem masteritzésseu masteritzéssim masteritzéssiu masteritzí occ sept val v
magister

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mastic mastica masticada masticades masticam masticant masticar masticara masticaran masticarem masticaren masticares masticareu masticaria masticarien masticaries masticarà masticaràs masticaré masticaríem masticaríeu masticassen masticasses masticassin masticassis masticat masticats masticau masticava masticaven masticaves mastico masticà masticàrem masticàreu masticàs masticàssem masticàsseu masticàssim masticàssiu masticàvem masticàveu mastique mastiquem mastiquen mastiques mastiquessen mastiquesses mastiquessin mastiquessis mastiqueu mastiqui mastiquin mastiquis mastiqués mastiquéssem mastiquésseu mastiquéssim mastiquéssiu mastiquí occ sept val v
kunyah
mastegar

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
onani

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) masturb masturba masturbada masturbades masturbam masturbant masturbar masturbara masturbaran masturbarem masturbaren masturbares masturbareu masturbaria masturbarien masturbaries masturbarà masturbaràs masturbaré masturbaríem masturbaríeu masturbassen masturbasses masturbassin masturbassis masturbat masturbats masturbau masturbava masturbaven masturbaves masturbe masturbem masturben masturbes masturbessen masturbesses masturbessin masturbessis masturbeu masturbi masturbin masturbis masturbo masturbà masturbàrem masturbàreu masturbàs masturbàssem masturbàsseu masturbàssim masturbàssiu masturbàvem masturbàveu masturbés masturbéssem masturbésseu masturbéssim masturbéssiu masturbí occ sept val v
masturbasi

mat /ˈmat/ n masc
bunuh
(bàdminton) Cop executat rematant el volant de manera brusca just per sobre la xarxa.

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
matras kasur
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
membunuh
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
sama
Sense canvis.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adv
bahkan
(posposat, emfàticament) Precisament, exactament.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
matematika
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
bahan
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
bahan
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
peralatan
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

maternitzar /ma.ter.niˈd͡za/ /ma.teɾ.niˈza/ /ma.teɾ.niˈzaɾ/ /mə.tər.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maternitz maternitza maternitzada maternitzades maternitzam maternitzant maternitzar maternitzara maternitzaran maternitzarem maternitzaren maternitzares maternitzareu maternitzaria maternitzarien maternitzaries maternitzarà maternitzaràs maternitzaré maternitzaríem maternitzaríeu maternitzassen maternitzasses maternitzassin maternitzassis maternitzat maternitzats maternitzau maternitzava maternitzaven maternitzaves maternitze maternitzem maternitzen maternitzes maternitzessen maternitzesses maternitzessin maternitzessis maternitzeu maternitzi maternitzin maternitzis maternitzo maternitzà maternitzàrem maternitzàreu maternitzàs maternitzàssem maternitzàsseu maternitzàssim maternitzàssiu maternitzàvem maternitzàveu maternitzés maternitzéssem maternitzésseu maternitzéssim maternitzéssiu maternitzí occ sept val v
manusiakan

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
pagi

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ n fem
matriark

matricidi /ma.tɾiˈsi.ði/ /mə.tɾiˈsi.ði/ n masc
matrisida

matricular /ma.tɾi.kuˈɫa/ /ma.tɾi.kuˈɫaɾ/ /mə.tɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) matricul matricula matriculada matriculades matriculam matriculant matricular matriculara matricularan matricularem matricularen matriculares matriculareu matricularia matricularien matricularies matricularà matricularàs matricularé matricularíem matricularíeu matriculassen matriculasses matriculassin matriculassis matriculat matriculats matriculau matriculava matriculaven matriculaves matricule matriculem matriculen matricules matriculessen matriculesses matriculessin matriculessis matriculeu matriculi matriculin matriculis matriculo matriculà matriculàrem matriculàreu matriculàs matriculàssem matriculàsseu matriculàssim matriculàssiu matriculàvem matriculàveu matriculés matriculéssem matriculésseu matriculéssim matriculéssiu matriculí occ sept val v
daftar
Inscriure a algú en una acadèmia, institut o similar.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
perkawinan
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
matriks

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
golok

matxucar /ma.t͡ʃuˈka/ /ma.t͡ʃuˈkaɾ/ /mə.t͡ʃuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg matxuc matxuca matxucada matxucades matxucant matxucar matxucara matxucaran matxucarem matxucaren matxucares matxucareu matxucaria matxucarien matxucaries matxucarà matxucaràs matxucaré matxucaríem matxucaríeu matxucassen matxucasses matxucat matxucats matxucau matxucava matxucaven matxucaves matxuco matxucà matxucàrem matxucàreu matxucàssem matxucàsseu matxucàvem matxucàveu matxuque matxuquem matxuquen matxuques matxuquessen matxuquesses matxuquessin matxuquessis matxuqueu matxuqui matxuquin matxuquis matxuqués matxuquéssem matxuquésseu matxuquéssim matxuquéssiu matxuquí occ sept val val (1) v
gebetan
Trossejar, esmicolar donant cops.

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
materi
Component de l'Univers que té una massa i un volum.

matí /maˈti/ n masc
pagi

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
gada
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.

maó /maˈo/ n masc
batu bata

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mecanografia mecanografiada mecanografiades mecanografiam mecanografiant mecanografiar mecanografiara mecanografiaran mecanografiarem mecanografiaren mecanografiares mecanografiareu mecanografiaria mecanografiarien mecanografiaries mecanografiarà mecanografiaràs mecanografiaré mecanografiaríem mecanografiaríeu mecanografiassen mecanografiasses mecanografiassin mecanografiassis mecanografiat mecanografiats mecanografiau mecanografiava mecanografiaven mecanografiaves mecanografie mecanografiem mecanografien mecanografies mecanografiessen mecanografiesses mecanografiessin mecanografiessis mecanografieu mecanografii mecanografio mecanografià mecanografiàrem mecanografiàreu mecanografiàs mecanografiàssem mecanografiàsseu mecanografiàssim mecanografiàssiu mecanografiàvem mecanografiàveu mecanografiés mecanografiéssem mecanografiésseu mecanografiéssim mecanografiéssiu mecanografií mecanografiï mecanografiïn mecanografiïs occ sept val v
mengetik

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mekanis

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mekanika

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medali

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
lingkungan

mediació /me.ði.a.siˈo/ /mə.ði.ə.siˈo/ n fem
penengahan

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
obat

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
kedokteran
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
Biasa Saja

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
meditasi
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
Mediterania

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
Sum sum tulang

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
ubur-ubur

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
setengah

mel n fem
madu

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
sorgum

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
selai

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melodi

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
kura

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ n fem
pianika

melòfon /meˈɫɔ.fon/ /məˈɫɔ.fun/ n masc
melofon

meló /məˈɫo/ n masc
melon

mem /ˈmɛm/ n masc
meme
Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
anggota
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
anggota
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
ingatan

memòria USB n masc
USB flash drive

memòria intermèdia n fem
bufer

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
bijih
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

menar /meˈna/ /meˈnaɾ/ /məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) men mena menada menades menam menant menar menara menaran menarem menaren menares menareu menaria menarien menaries menarà menaràs menaré menaríem menaríeu menassen menasses menassin menassis menat menats menau menava menaven menaves mene menem menen menes menessen menesses menessin menessis meneu meni menin menis meno menà menàrem menàreu menàs menàssem menàsseu menàssim menàssiu menàvem menàveu menés menéssem menésseu menéssim menéssiu mení occ sept val v
memimpin

mencionar /men.si.oˈna/ /men.si.oˈnaɾ/ /mən.si.oˈna/ /mən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mencion menciona mencionada mencionades mencionam mencionant mencionar mencionara mencionaran mencionarem mencionaren mencionares mencionareu mencionaria mencionarien mencionaries mencionarà mencionaràs mencionaré mencionaríem mencionaríeu mencionassen mencionasses mencionassin mencionassis mencionat mencionats mencionau mencionava mencionaven mencionaves mencione mencionem mencionen menciones mencionessen mencionesses mencionessin mencionessis mencioneu mencioni mencionin mencionis menciono mencionà mencionàrem mencionàreu mencionàs mencionàssem mencionàsseu mencionàssim mencionàssiu mencionàvem mencionàveu mencionés mencionéssem mencionésseu mencionéssim mencionéssiu mencioní occ sept val v
membawa-bawa

mendicar /men.diˈka/ /men.diˈkaɾ/ /mən.diˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mendic mendica mendicada mendicades mendicam mendicant mendicar mendicara mendicaran mendicarem mendicaren mendicares mendicareu mendicaria mendicarien mendicaries mendicarà mendicaràs mendicaré mendicaríem mendicaríeu mendicassen mendicasses mendicassin mendicassis mendicat mendicats mendicau mendicava mendicaven mendicaves mendico mendicà mendicàrem mendicàreu mendicàs mendicàssem mendicàsseu mendicàssim mendicàssiu mendicàvem mendicàveu mendique mendiquem mendiquen mendiques mendiquessen mendiquesses mendiquessin mendiquessis mendiqueu mendiqui mendiquin mendiquis mendiqués mendiquéssem mendiquésseu mendiquéssim mendiquéssiu mendiquí occ sept val v
mengemis

menester /me.nesˈte/ /me.nesˈteɾ/ /mə.nəsˈte/ n masc
penting

menestral /me.nesˈtɾaɫ/ /mə.nəsˈtɾaɫ/ n masc
perajin

menestralia /me.nes.tɾaˈɫi.a/ /mə.nəs.tɾəˈɫi.ə/ n fem
kriya

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
kamar makan
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjadora /meɲ.d͡ʒaˈðo.ɾa/ /məɲ.ʒəˈðo.ɾə/ n fem
palungan

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
makan
Ingerir aliments.

menjar ràpid n masc
makanan cepat
(aliments) Menjar servit en un restaurant que té com a objectius el servei fugaç a bon preu.
(comerç) La dita classe de restaurant.

menor d'edat n neut
penambang

menovell /me.noˈveʎ/ /me.noˈβeʎ/ /mə.noˈveʎ/ /mə.nuˈveʎ/ /mə.nuˈβeʎ/ n masc
jari kelingking

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
menstruasi haid

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ adv
bulan

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
akal

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
mint
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)
pepermin
Licor amb essència de Mentha.

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
mental
Relatiu a la ment.

mentida /menˈti.ða/ n fem
bohong kebohongan
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentider /men.tiˈðe/ /men.tiˈðeɾ/ /mən.tiˈðe/ n masc
pembohong

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ bal centr ment menta menteix menteixen menteixes menteixi menteixin menteixis menteixo menten mentes mentesc mentesqui mentesquin mentesquis menti mentia mentida mentides mentien menties mentiguem mentigueu mentim mentin mentint mentir mentira mentiran mentirem mentiren mentires mentireu mentiria mentirien mentiries mentirà mentiràs mentiré mentiríem mentiríeu mentis mentisc mentisca mentisquen mentisques mentissen mentisses mentissin mentissis mentit mentits mentiu mentix mentixen mentixes mentixo mento ments mentí mentíem mentíeu mentírem mentíreu mentís mentíssem mentísseu mentíssim mentíssiu n-occ occ sept val v
bohong
Dir mentides o falsedats.

mentoria n fem
pembimbingan

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
seraya
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentó /menˈto/ n masc
dagu

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
kecil

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
dikurangi

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) menysprea menyspreada menyspreades menyspream menyspreant menysprear menyspreara menysprearan menysprearem menysprearen menyspreares menyspreareu menysprearia menysprearien menysprearies menysprearà menysprearàs menysprearé menysprearíem menysprearíeu menyspreassen menyspreasses menyspreassin menyspreassis menyspreat menyspreats menyspreau menyspreava menyspreaven menyspreaves menyspree menyspreem menyspreen menysprees menyspreessen menyspreesses menyspreessin menyspreessis menyspreeu menysprei menyspreo menyspreà menyspreàrem menyspreàreu menyspreàs menyspreàssem menyspreàsseu menyspreàssim menyspreàssiu menyspreàvem menyspreàveu menyspreés menyspreéssem menyspreésseu menyspreéssim menyspreéssiu menyspreí menyspreï menyspreïn menyspreïs occ sept val v
menista

mer /ˈmer/ adj masc
gampang

meravellar /me.ɾa.veˈʎaɾ/ /me.ɾa.βeˈʎa/ /mə.ɾə.vəˈʎa/ /mə.ɾə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) meravell meravella meravellada meravellades meravellam meravellant meravellar meravellara meravellaran meravellarem meravellaren meravellares meravellareu meravellaria meravellarien meravellaries meravellarà meravellaràs meravellaré meravellaríem meravellaríeu meravellassen meravellasses meravellassin meravellassis meravellat meravellats meravellau meravellava meravellaven meravellaves meravelle meravellem meravellen meravelles meravellessen meravellesses meravellessin meravellessis meravelleu meravelli meravellin meravellis meravello meravellà meravellàrem meravellàreu meravellàs meravellàssem meravellàsseu meravellàssim meravellàssiu meravellàvem meravellàveu meravellés meravelléssem meravellésseu meravelléssim meravelléssiu meravellí occ sept val v
menakjub

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
ajaib

mercadejar /mer.ka.ðeˈʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒaɾ/ /mər.kə.ðəˈʒa/ /məɾ.kə.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mercadege mercadegem mercadegen mercadeges mercadegessen mercadegesses mercadegessin mercadegessis mercadegeu mercadegi mercadegin mercadegis mercadegés mercadegéssem mercadegésseu mercadegéssim mercadegéssiu mercadegí mercadeig mercadeja mercadejada mercadejades mercadejam mercadejant mercadejar mercadejara mercadejaran mercadejarem mercadejaren mercadejares mercadejareu mercadejaria mercadejarien mercadejaries mercadejarà mercadejaràs mercadejaré mercadejaríem mercadejaríeu mercadejassen mercadejasses mercadejassin mercadejassis mercadejat mercadejats mercadejau mercadejava mercadejaven mercadejaves mercadejo mercadejà mercadejàrem mercadejàreu mercadejàs mercadejàssem mercadejàsseu mercadejàssim mercadejàssiu mercadejàvem mercadejàveu occ sept val v
dagang

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
pedagang

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
barang

mercat /meɾˈkat/ n masc
pasar
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
pasar gelap

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
serdadu bayaran

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
merkurius

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
tahi
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
kue busa

meretriu /me.ɾeˈtɾiw/ /mə.ɾəˈtɾiw/ n fem
PSK

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
lingkaran bujur

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
bulan

mesa /ˈme.za/ /ˈme.zə/ /ˈmə.zə/ /ˈmɛ.zə/ n fem
altar
Taula de l’altar.
panel
Conjunt de persones que presideixen i dirigeixen una assemblea, una corporació.

mesar /meˈza/ /meˈzaɾ/ /məˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. mesa mesada mesades mesant mesar mesara mesaran mesarem mesaren mesares mesareu mesaria mesarien mesaries mesarà mesaràs mesaré mesaríem mesaríeu mesassen mesasses mesat mesats mesava mesaven mesaves mese mesem mesen meses mesessen mesesses meseu meso mesà mesàrem mesàreu mesàssem mesàsseu mesàvem mesàveu mesés meséssem mesésseu mesí occ val val (1) v
berputik

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
kesturi

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
pencampuran

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mescl mescla mesclada mesclades mesclam mesclant mesclar mesclara mesclaran mesclarem mesclaren mesclares mesclareu mesclaria mesclarien mesclaries mesclarà mesclaràs mesclaré mesclaríem mesclaríeu mesclassen mesclasses mesclassin mesclassis mesclat mesclats mesclau mesclava mesclaven mesclaves mescle mesclem mesclen mescles mesclessen mesclesses mesclessin mesclessis mescleu mescli mesclin mesclis mesclo mesclà mesclàrem mesclàreu mesclàs mesclàssem mesclàsseu mesclàssim mesclàssiu mesclàvem mesclàveu mesclés mescléssem mesclésseu mescléssim mescléssiu mesclí occ sept val v
mencampurkan
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
masjid mesjid

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
guru
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
gundik
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
ibu rumah tangga

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
tindakan

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
ukur

metall /meˈtaʎ/ n masc
logam

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
metamorfosis
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
metamorf

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
meteor

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
dokter
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ adj masc
teliti

metodologia n fem
metodologi

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
meter

metre quadrat n masc
meter persegi

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
angkutan cepat

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metronom

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
sumbu
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.
(medecina) Feix de desfiles que s’empra per a curar ferides.
(nàutica) Part de l’arbre d’una nau que s’encaixa dins de la paramola.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
bisa

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
majas

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ n masc
kes
diner en monedes o bitllets d'ús corrent, emprat en oposició al diner en forma de xec o taló bancari.

meu pronoun
ranjau
Allò (alguna cosa de gènere masculí) de propietat o relació d'un mateix (de la meva propietat o relació).

meva /ˈme.va/ /ˈme.və/ /ˈme.βa/ /ˈme.βə/ pronoun
ranjau
Allò (alguna cosa de gènere femení) de propietat o relació d'un mateix (quelcom que és meu).

mi /ˈmi/ n fem
kami
Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

mica /ˈmi.ka/ n fem
abrak
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
monyet kera
Simi de cua llarga i prènsil.

micoriza /mi.koˈri.za/ /mi.koˈri.zə/ /mi.kuˈri.zə/ n fem
jamur akar

microensenyament n masc
pengajaran mikro

microones /mi.kɾoˈo.nes/ /mi.kɾoˈo.nəs/ /mi.kɾuˈo.nəs/ n masc
gelombang mikro

microprogramari n masc
perangkat tegar

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
mikrofon

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
ukuran
Dimensió d'alguna cosa, mesura lineal.
Instrument que serveix per conèixer les dimensions d'alguna cosa.
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.
berlebihan
(catolicisme) Cinta o tafetà beneït que té la llargària d'alguna imatge.

midó /miˈðo/ n masc
amilum

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
setengah
Que és la meitat d'un tot.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
siang
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
siesta
Temps destinat a dormir havent dinat.

migjorn /ˌmid͡ʒˈd͡ʒoɾn/ /ˌmiˈd͡ʒorn/ /ˌmiˈd͡ʒoɾn/ n masc
selatan

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
migrain

mil number
ribu
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

miler /miˈɫe/ /miˈɫeɾ/ n masc
ribuan

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
milyar

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
jutawan

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
militer
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
askar
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
juta

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
mil

millora /miˈʎo.ɾa/ /miˈʎo.ɾə/ n fem
peningkatan

mil·lennista /mi.ɫenˈnis.ta/ /mi.ɫenˈnis.te/ /mi.ɫənˈnis.tə/ /miɫ.ɫenˈnis.ta/ /miɫ.ɫenˈnis.te/ /miɫ.ɫənˈnis.tə/ n neut
milenial

mil·li- prefix
mili-

milà /miˈɫa/ n masc
layang-layang
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
milisi

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
tambang ranjau

minaire /miˈnaj.ɾe/ /miˈnaj.ɾə/ n neut
penambang

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) min mina minada minades minam minant minar minara minaran minarem minaren minares minareu minaria minarien minaries minarà minaràs minaré minaríem minaríeu minassen minasses minassin minassis minat minats minau minava minaven minaves mine minem minen mines minessen minesses minessin minessis mineu mini minin minis mino minà minàrem minàreu minàs minàssem minàsseu minàssim minàssiu minàvem minàveu minés minéssem minésseu minéssim minéssiu miní occ sept val v
ranjau
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
menara

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
mineral
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
mineral
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
pertambangan

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
rok mini

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
kementerian

minso /ˈmin.so/ /ˈmin.su/ adj masc
kurus

minusvalidesa /mi.nuz.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.va.ɫiˈðe.za/ /mi.nuz.və.ɫiˈðə.zə/ /mi.nuz.və.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.βa.ɫiˈðe.za/ n fem
disabilitas

minut n masc
menit

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
jarum panjang

minvar /mimˈba/ /miɱˈva/ /miɱˈvaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) minv minva minvada minvades minvam minvant minvar minvara minvaran minvarem minvaren minvares minvareu minvaria minvarien minvaries minvarà minvaràs minvaré minvaríem minvaríeu minvassen minvasses minvassin minvassis minvat minvats minvau minvava minvaven minvaves minve minvem minven minves minvessen minvesses minvessin minvessis minveu minvi minvin minvis minvo minvà minvàrem minvàreu minvàs minvàssem minvàsseu minvàssim minvàssiu minvàvem minvàveu minvés minvéssem minvésseu minvéssim minvéssiu minví occ sept val v
mengecil

minyona /miˈɲo.na/ /miˈɲo.nə/ n fem
babu
Criada, noia de servei domèstic.

miocardiopatia /mi.o.kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /mi.u.kər.di.u.pəˈti.ə/ n fem
kardiomiopati

miol /miˈɔɫ/ n masc
meong

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) miol miola miolada miolades miolam miolant miolar miolara miolaran miolarem miolaren miolares miolareu miolaria miolarien miolaries miolarà miolaràs miolaré miolaríem miolaríeu miolassen miolasses miolassin miolassis miolat miolats miolau miolava miolaven miolaves miole miolem miolen mioles miolessen miolesses miolessin miolessis mioleu mioli miolin miolis miolo miolà miolàrem miolàreu miolàs miolàssem miolàsseu miolàssim miolàssiu miolàvem miolàveu miolés mioléssem miolésseu mioléssim mioléssiu miolí occ sept val v
mengeong

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
mukjizat

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
pandang

mirador /mi.ɾaˈðo/ /mi.ɾaˈðoɾ/ /mi.ɾəˈðo/ n masc
balkon

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
cermin
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
melihat
Fixar l'atenció visual.
conteng
comprovar
mencicipi
intentar

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
fata morgana
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
misa

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
pesan

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
misionaris

missió n fem
tugas

misteri n masc
misteri
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
misterius

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
korek api
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

mite n masc
mitos
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitger /miˈd͡ʒe/ /miˈd͡ʒeɾ/ adj
titik
Situat al centre, al mig d'altres coses.

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
stoking

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ n fem
rata-rata
Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
tengah malam

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
kena

mitjà adj
sedang
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
alat
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.
lingkungan hidup
(petanca) Jugador que sol participar en segon lloc d'una tripleta, encarregat de tota mena de llançaments segons les circumstàncies.

mitjà de comunicació de massa n masc
media massa

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
kaus kaki

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mitologi

mixturar /miʃ.tuˈɾa/ /miʃ.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mixtur mixtura mixturada mixturades mixturam mixturant mixturar mixturara mixturaran mixturarem mixturaren mixturares mixturareu mixturaria mixturarien mixturaries mixturarà mixturaràs mixturaré mixturaríem mixturaríeu mixturassen mixturasses mixturassin mixturassis mixturat mixturats mixturau mixturava mixturaven mixturaves mixture mixturem mixturen mixtures mixturessen mixturesses mixturessin mixturessis mixtureu mixturi mixturin mixturis mixturo mixturà mixturàrem mixturàreu mixturàs mixturàssem mixturàsseu mixturàssim mixturàssiu mixturàvem mixturàveu mixturés mixturéssem mixturésseu mixturéssim mixturéssiu mixturí occ sept val v
mencampurkan

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ n masc
furnitur
Conjunt de mobles d'una casa.
Conjunt de béns mobles.

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
mobilitas

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
ingus
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
saputangan
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moció /mo.siˈo/ /mu.siˈo/ n fem
mosi

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
mode
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
modus
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

mode n masc
modus

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
model

modelar /mo.ðeˈɫa/ /mo.ðeˈɫaɾ/ /mo.ðəˈɫa/ /mu.ðəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) model modela modelada modelades modelam modelant modelar modelara modelaran modelarem modelaren modelares modelareu modelaria modelarien modelaries modelarà modelaràs modelaré modelaríem modelaríeu modelassen modelasses modelassin modelassis modelat modelats modelau modelava modelaven modelaves modele modelem modelen modeles modelessen modelesses modelessin modelessis modeleu modeli modelin modelis modelo modelà modelàrem modelàreu modelàs modelàssem modelàsseu modelàssim modelàssiu modelàvem modelàveu modelés modeléssem modelésseu modeléssim modeléssiu modelí occ sept val v
model
Donar forma amb un material plàstic a un model a esculpir o tallar.

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) modelitz modelitza modelitzada modelitzades modelitzam modelitzant modelitzar modelitzara modelitzaran modelitzarem modelitzaren modelitzares modelitzareu modelitzaria modelitzarien modelitzaries modelitzarà modelitzaràs modelitzaré modelitzaríem modelitzaríeu modelitzassen modelitzasses modelitzassin modelitzassis modelitzat modelitzats modelitzau modelitzava modelitzaven modelitzaves modelitze modelitzem modelitzen modelitzes modelitzessen modelitzesses modelitzessin modelitzessis modelitzeu modelitzi modelitzin modelitzis modelitzo modelitzà modelitzàrem modelitzàreu modelitzàs modelitzàssem modelitzàsseu modelitzàssim modelitzàssiu modelitzàvem modelitzàveu modelitzés modelitzéssem modelitzésseu modelitzéssim modelitzéssiu modelitzí occ sept val v
model

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
modern
Relatiu al temps present o recent.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modernitz modernitza modernitzada modernitzades modernitzam modernitzant modernitzar modernitzara modernitzaran modernitzarem modernitzaren modernitzares modernitzareu modernitzaria modernitzarien modernitzaries modernitzarà modernitzaràs modernitzaré modernitzaríem modernitzaríeu modernitzassen modernitzasses modernitzassin modernitzassis modernitzat modernitzats modernitzau modernitzava modernitzaven modernitzaves modernitze modernitzem modernitzen modernitzes modernitzessen modernitzesses modernitzessin modernitzessis modernitzeu modernitzi modernitzin modernitzis modernitzo modernitzà modernitzàrem modernitzàreu modernitzàs modernitzàssem modernitzàsseu modernitzàssim modernitzàssiu modernitzàvem modernitzàveu modernitzés modernitzéssem modernitzésseu modernitzéssim modernitzéssiu modernitzí occ sept val v
memodernkan

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
koprekan

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modific modifica modificada modificades modificam modificant modificar modificara modificaran modificarem modificaren modificares modificareu modificaria modificarien modificaries modificarà modificaràs modificaré modificaríem modificaríeu modificassen modificasses modificassin modificassis modificat modificats modificau modificava modificaven modificaves modifico modificà modificàrem modificàreu modificàs modificàssem modificàsseu modificàssim modificàssiu modificàvem modificàveu modifique modifiquem modifiquen modifiques modifiquessen modifiquesses modifiquessin modifiquessis modifiqueu modifiqui modifiquin modifiquis modifiqués modifiquéssem modifiquésseu modifiquéssim modifiquéssiu modifiquí occ sept val v
memodifikasi

mofar-se /moˈfaɾ.se/ /moˈfaɾ.sə/ /mu.fərˈsə/ /muˈfar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mof mofa mofada mofades mofam mofant mofar mofara mofaran mofarem mofaren mofares mofareu mofaria mofarien mofaries mofarà mofaràs mofaré mofaríem mofaríeu mofassen mofasses mofassin mofassis mofat mofats mofau mofava mofaven mofaves mofe mofem mofen mofes mofessen mofesses mofessin mofessis mofeu mofi mofin mofis mofo mofà mofàrem mofàreu mofàs mofàssem mofàsseu mofàssim mofàssiu mofàvem mofàveu mofés moféssem mofésseu moféssim moféssiu mofí occ sept val v
mencemoohkan

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
sigung

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
burung
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mol
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
batu kilangan
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.
massa
Cosa gran en volum o quantitat.
air
Quantitat d'aigua que basta per fer anar un molí.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
geraham
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ bal mol molc moldran moldre moldrem moldreu moldria moldrien moldries moldrà moldràs moldré moldríem moldríeu molem molen molent moleu molga molguem molguen molguera molgueren molgueres molgues molguessen molguesses molguessin molguessis molgueu molgui molguin molguis molgué molguérem molguéreu molgués molguéssem molguésseu molguéssim molguéssiu molguí molia molien molies mols molíem molíeu mòlt mòlta mòltes mòlts occ val v
asah

molecular /mo.ɫe.kuˈɫaɾ/ /mo.ɫə.kuˈɫaɾ/ /mu.ɫə.kuˈɫar/ adj
molekuler

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) molest molesta molestada molestades molestam molestant molestar molestara molestaran molestarem molestaren molestares molestareu molestaria molestarien molestaries molestarà molestaràs molestaré molestaríem molestaríeu molestassen molestasses molestassin molestassis molestat molestats molestau molestava molestaven molestaves moleste molestem molesten molestes molestessen molestesses molestessin molestessis molesteu molesti molestin molestis molesto molestà molestàrem molestàreu molestàs molestàssem molestàsseu molestàssim molestàssiu molestàvem molestàveu molestés molestéssem molestésseu molestéssim molestéssiu molestí occ sept val v
mengganggu

molina /moˈɫi.na/ /moˈɫi.nə/ /muˈɫi.nə/ n fem
gergaji
Serradora hidràulica per a tallar fusta.

molinet /mo.ɫiˈnet/ /mu.ɫiˈnɛt/ n masc
kisaran
Instrument domèstic per a moldre productes culinaris.
kincir angin
Instrument per a batre la xocolata dins de la xocolatera, consta d'un cilindre dentat amb un mànec.

moll adj masc
basah
Ple d'aigua.

moll reial n masc
kardinal

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
remahan
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
pegas
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
lumut
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
banyak
En gran quantitat o nombre.

molt de gust Interjection
senang berkenalan dengan Anda

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
terima kasih banyak

moltó /moɫˈto/ /muɫˈto/ n masc
biri-biri
Mascle de l'ovella castrat.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
moluska

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molekul
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molèstia /moˈɫɛs.ti.a/ /moˈɫɛs.ti.ə/ /muˈɫɛs.ti.ə/ n fem
gangguan

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
kincir

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
saat

mon /mon/ /mun/ ma mons mos adj masc
saya

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
kera
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarki
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
keping koin

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
dompet
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
biara

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
moneter

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
kacang

mongeta tendra n fem
buncis

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
bahasa Mongolia
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
ubi

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
layar
Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
biarawati

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
rahib

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
papan luncur

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
monster

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
muson

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
tugu

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
batin

moralitat n fem
moralitas

morat /moˈɾat/ /muˈɾat/ n masc
bebesaran

morera /moˈɾe.ɾa/ /moˈɾe.ɾə/ /muˈɾe.ɾə/ n fem
bebesaran

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morfem

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morfina

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfologi

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
meninggal mati
Deixar d'existir, cessar.

morreig /moˈret͡ʃ/ /moˈrət͡ʃ/ /muˈrɛt͡ʃ/ n masc
pengki

morro /ˈmo.ro/ /ˈmo.ru/ n masc
jungur
Part sortint de la cara dels animals.
tudung
Part anterior d’un vehicle.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
rosmaro

mort adj masc
mati
Que no viu.

mort n fem
mati kematian
Fi de la vida.

mortaldat /moɾ.taɫˈdat/ /mur.təɫˈdat/ n fem
pemusnahan

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
mortalitas

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ n fem
kafan

mortífer /moɾˈti.feɾ/ /moɾˈti.fəɾ/ /murˈti.fər/ adj masc
letal

morè /moˈɾe/ /moˈɾə/ /muˈɾɛ/ adj masc
cokelat

mos /mos/ /mus/ /ˈmɔs/ n masc
gigit
Porció de menjar que es pot posar a la boca.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
lalat laler
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moskovium

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
bedil sundut

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
nyamuk
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossa /ˈmɔ.sa/ /ˈmɔ.sɔ/ /ˈmɔ.sə/ n fem
cip

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
gigitan
Acció i efecte de mossegar.
gigit
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosseg mossega mossegada mossegades mossegam mossegant mossegar mossegara mossegaran mossegarem mossegaren mossegares mossegareu mossegaria mossegarien mossegaries mossegarà mossegaràs mossegaré mossegaríem mossegaríeu mossegassen mossegasses mossegassin mossegassis mossegat mossegats mossegau mossegava mossegaven mossegaves mossego mossegue mosseguem mosseguen mossegues mosseguessen mosseguesses mosseguessin mosseguessis mossegueu mossegui mosseguin mosseguis mossegués mosseguéssem mosseguésseu mosseguéssim mosseguéssiu mosseguí mossegà mossegàrem mossegàreu mossegàs mossegàssem mossegàsseu mossegàssim mossegàssiu mossegàvem mossegàveu occ sept val v
gigit
Clavar les dents en alguna cosa.

mossèn /moˈsen/ /moˈsən/ /muˈsɛn/ n masc
ayah

most /ˈmost/ n masc
harus

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
moster

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
kumis

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
cerpelai

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
sampel
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mostr mostra mostrada mostrades mostram mostrant mostrar mostrara mostraran mostrarem mostraren mostrares mostrareu mostraria mostrarien mostraries mostrarà mostraràs mostraré mostraríem mostraríeu mostrassen mostrasses mostrassin mostrassis mostrat mostrats mostrau mostrava mostraven mostraves mostre mostrem mostren mostres mostressen mostresses mostressin mostressis mostreu mostri mostrin mostris mostro mostrà mostràrem mostràreu mostràs mostràssem mostràsseu mostràssim mostràssiu mostràvem mostràveu mostrés mostréssem mostrésseu mostréssim mostréssiu mostrí occ sept val v
tunjuk

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
pemercontohan

mostrejar /mos.tɾeˈd͡ʒa/ /mos.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /mos.tɾeˈʒa/ /mos.tɾəˈd͡ʒa/ /mus.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mostrege mostregem mostregen mostreges mostregessen mostregesses mostregessin mostregessis mostregeu mostregi mostregin mostregis mostregés mostregéssem mostregésseu mostregéssim mostregéssiu mostregí mostreig mostreja mostrejada mostrejades mostrejam mostrejant mostrejar mostrejara mostrejaran mostrejarem mostrejaren mostrejares mostrejareu mostrejaria mostrejarien mostrejaries mostrejarà mostrejaràs mostrejaré mostrejaríem mostrejaríeu mostrejassen mostrejasses mostrejassin mostrejassis mostrejat mostrejats mostrejau mostrejava mostrejaven mostrejaves mostrejo mostrejà mostrejàrem mostrejàreu mostrejàs mostrejàssem mostrejàsseu mostrejàssim mostrejàssiu mostrejàvem mostrejàveu occ val v
sampel

mot n masc
kata

motejar /mo.teˈd͡ʒa/ /mo.teˈd͡ʒaɾ/ /mo.teˈʒa/ /mo.təˈd͡ʒa/ /mu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) motege motegem motegen moteges motegessen motegesses motegessin motegessis motegeu motegi motegin motegis motegés motegéssem motegésseu motegéssim motegéssiu motegí moteig moteja motejada motejades motejam motejant motejar motejara motejaran motejarem motejaren motejares motejareu motejaria motejarien motejaries motejarà motejaràs motejaré motejaríem motejaríeu motejassen motejasses motejassin motejassis motejat motejats motejau motejava motejaven motejaves motejo motejà motejàrem motejàreu motejàs motejàssem motejàsseu motejàssim motejàssiu motejàvem motejàveu occ sept val v
panggilan
Posar motius o renoms.

motiu /muˈtiw/ n masc
julukan
renom

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motivasi

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) motiu motiv motiva motivada motivades motivam motivant motivar motivara motivaran motivarem motivaren motivares motivareu motivaria motivarien motivaries motivarà motivaràs motivaré motivaríem motivaríeu motivassen motivasses motivassin motivassis motivat motivats motivau motivava motivaven motivaves motive motivem motiven motives motivessen motivesses motivessin motivessis motiveu motivi motivin motivis motivo motivà motivàrem motivàreu motivàs motivàssem motivàsseu motivàssim motivàssiu motivàvem motivàveu motivés motivéssem motivésseu motivéssim motivéssiu motiví occ sept val v
menyemangati

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
loyang

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
sepeda motor

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
enjin
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
motor
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
TTS

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
ransel

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
dahagi

moure /ˈmɔw.ɾe/ bal moc moem moeu moga moguda mogudes moguem moguen moguera mogueren mogueres mogues moguessen moguesses moguessin moguessis mogueu mogui moguin moguis mogut moguts mogué moguérem moguéreu mogués moguéssem moguésseu moguéssim moguéssiu moguí mou mouen mouran moure mourem moureu mouria mourien mouries mourà mouràs mouré mouríem mouríeu mous movem movent moveu movia movien movies movíem movíeu occ val v
pindah
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
gerakan
Acció de moure.

moviment juvenil n masc
gerakan pemuda

mudança /muˈðan.sa/ n fem
pindah

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mud muda mudada mudades mudam mudant mudar mudara mudaran mudarem mudaren mudares mudareu mudaria mudarien mudaries mudarà mudaràs mudaré mudaríem mudaríeu mudassen mudasses mudassin mudassis mudat mudats mudau mudava mudaven mudaves mude mudem muden mudes mudessen mudesses mudessin mudessis mudeu mudi mudin mudis mudo mudà mudàrem mudàreu mudàs mudàssem mudàsseu mudàssim mudàssiu mudàvem mudàveu mudés mudéssem mudésseu mudéssim mudéssiu mudí occ sept val v
berubah
Canviar-se de roba i millorar l'aspecte una persona.
pindah
Canviar de domicili.

mugró n masc
pentil puting susu

mul /ˈmuɫ/ n masc
bagal

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mull mulla mullada mullades mullam mullant mullar mullara mullaran mullarem mullaren mullares mullareu mullaria mullarien mullaries mullarà mullaràs mullaré mullaríem mullaríeu mullassen mullasses mullassin mullassis mullat mullats mullau mullava mullaven mullaves mulle mullem mullen mulles mullessen mullesses mullessin mullessis mulleu mulli mullin mullis mullo mullà mullàrem mullàreu mullàs mullàssem mullàsseu mullàssim mullàssiu mullàvem mullàveu mullés mulléssem mullésseu mulléssim mulléssiu mullí occ sept val v
basah
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
istri

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
denda

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mult multa multada multades multam multant multar multara multaran multarem multaren multares multareu multaria multarien multaries multarà multaràs multaré multaríem multaríeu multassen multasses multassin multassis multat multats multau multava multaven multaves multe multem multen multes multessen multesses multessin multessis multeu multi multin multis multo multà multàrem multàreu multàs multàssem multàsseu multàssim multàssiu multàvem multàveu multés multéssem multésseu multéssim multéssiu multí occ sept val v
baik

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ adj
multibahasa

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ n fem
multinasional

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
perkalian

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) multiplic multiplica multiplicada multiplicades multiplicam multiplicant multiplicar multiplicara multiplicaran multiplicarem multiplicaren multiplicares multiplicareu multiplicaria multiplicarien multiplicaries multiplicarà multiplicaràs multiplicaré multiplicaríem multiplicaríeu multiplicassen multiplicasses multiplicassin multiplicassis multiplicat multiplicats multiplicau multiplicava multiplicaven multiplicaves multiplico multiplicà multiplicàrem multiplicàreu multiplicàs multiplicàssem multiplicàsseu multiplicàssim multiplicàssiu multiplicàvem multiplicàveu multiplique multipliquem multipliquen multipliques multipliquessen multipliquesses multipliquessin multipliquessis multipliqueu multipliqui multipliquin multipliquis multipliqués multipliquéssem multipliquésseu multipliquéssim multipliquéssiu multipliquí occ sept val v
berbiak

mundial /mun.diˈaɫ/ n masc
Dunia
Competició esportiva que enfronta a equips de diferents continents.

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
sedunia

municionar /mu.ni.si.oˈna/ /mu.ni.si.oˈnaɾ/ /mu.ni.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) municion municiona municionada municionades municionam municionant municionar municionara municionaran municionarem municionaren municionares municionareu municionaria municionarien municionaries municionarà municionaràs municionaré municionaríem municionaríeu municionassen municionasses municionassin municionassis municionat municionats municionau municionava municionaven municionaves municione municionem municionen municiones municionessen municionesses municionessin municionessis municioneu municioni municionin municionis municiono municionà municionàrem municionàreu municionàs municionàssem municionàsseu municionàssim municionàssiu municionàvem municionàveu municionés municionéssem municionésseu municionéssim municionéssiu municioní occ sept val v
lengan

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
amunisi

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
timbun
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
gunung

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
naik
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ alg bal muny munya munyen munyes munyi munyia munyida munyides munyien munyies munyiguem munyigueu munyim munyin munyint munyir munyira munyiran munyirem munyiren munyires munyireu munyiria munyirien munyiries munyirà munyiràs munyiré munyiríem munyiríeu munyis munyissen munyisses munyissin munyissis munyit munyits munyiu munyo munys munyí munyíem munyíeu munyírem munyíreu munyís munyíssem munyísseu munyíssim munyíssiu occ sept val v
memerah

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
tembok
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
tembok
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murmurar /mur.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) murmur murmura murmurada murmurades murmuram murmurant murmurar murmurara murmuraran murmurarem murmuraren murmurares murmurareu murmuraria murmurarien murmuraries murmurarà murmuraràs murmuraré murmuraríem murmuraríeu murmurassen murmurasses murmurassin murmurassis murmurat murmurats murmurau murmurava murmuraven murmuraves murmure murmurem murmuren murmures murmuressen murmuresses murmuressin murmuressis murmureu murmuri murmurin murmuris murmuro murmurà murmuràrem murmuràreu murmuràs murmuràssem murmuràsseu murmuràssim murmuràssiu murmuràvem murmuràveu murmurés murmuréssem murmurésseu murmuréssim murmuréssiu murmurí occ sept val v
berbisik

murmurejar /mur.mu.ɾeˈʒa/ /mur.mu.ɾəˈʒa/ /muɾ.mu.ɾeˈd͡ʒa/ /muɾ.mu.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /muɾ.mu.ɾəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) murmurege murmuregem murmuregen murmureges murmuregessen murmuregesses murmuregessin murmuregessis murmuregeu murmuregi murmuregin murmuregis murmuregés murmuregéssem murmuregésseu murmuregéssim murmuregéssiu murmuregí murmureig murmureja murmurejada murmurejades murmurejam murmurejant murmurejar murmurejara murmurejaran murmurejarem murmurejaren murmurejares murmurejareu murmurejaria murmurejarien murmurejaries murmurejarà murmurejaràs murmurejaré murmurejaríem murmurejaríeu murmurejassen murmurejasses murmurejassin murmurejassis murmurejat murmurejats murmurejau murmurejava murmurejaven murmurejaves murmurejo murmurejà murmurejàrem murmurejàreu murmurejàs murmurejàssem murmurejàsseu murmurejàssim murmurejàssiu murmurejàvem murmurejàveu occ sept val v
berbisik

murri /ˈmu.ri/ múrria adj masc
nakal
Esquerp, taciturn, melancòlic, sorrut.

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
ilham

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
loyang

musell n masc
jungur

museu /muˈzew/ n masc
museum
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

museístic /mu.zeˈis.tik/ /mu.zəˈis.tik/ adj masc
museum

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
terapi musik

mussol n masc
burung hantu
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
orang Muslim
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
orang Muslim
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
bisu

muó n masc
muon

mà n fem
tangan
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
sihir

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
ajaib

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
genggam
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
selang
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
jalan
Part d'una competició.

màniga n fem
lengan baju

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
mesin

màquina de cosir n fem
mesin jahit

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
syahid

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
topeng
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màster /ˈmas.teɾ/ /ˈmas.tər/ n masc
magister

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
pohon

màxim /ˈmak.sim/ adj masc
maksimum

mèdic adj masc
medis
Que té relació amb la medicina.

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
metode

mèu /ˈmɛw/ Interjection
meong

més adv
danau
Diferència comparativa per excés.

més-enllà /ˌme.zeɲˈʎa/ /ˌme.zəɲˈʎa/ n masc
akhirat

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
telepon genggam
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
modem

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mumi

món n masc
dunia
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
bebesaran
Fruit de la morera.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
aneka
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
aneka
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
aneka
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
otot

músic /ˈmu.zik/ n masc
musikus

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
musik
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
buah beri biru tua

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
nasional

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
kebangsaan

nació /na.siˈo/ n fem
bangsa
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
indung mutiara

nadal /naˈɾaɫ/ /nəˈðaɫ/ /nəˈðaɫ/ n masc
Natal
Període al voltant de la festivitat de Nadal.

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
Natal

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
bayi

nafrar /naˈfɾa/ /naˈfɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nafr nafra nafrada nafrades nafram nafrant nafrar nafrara nafraran nafrarem nafraren nafrares nafrareu nafraria nafrarien nafraries nafrarà nafraràs nafraré nafraríem nafraríeu nafrassen nafrasses nafrassin nafrassis nafrat nafrats nafrau nafrava nafraven nafraves nafre nafrem nafren nafres nafressen nafresses nafressin nafressis nafreu nafri nafrin nafris nafro nafrà nafràrem nafràreu nafràs nafràssem nafràsseu nafràssim nafràssiu nafràvem nafràveu nafrés nafréssem nafrésseu nafréssim nafréssiu nafrí occ sept val v
cedera
Ulcerar la pell.

naixement n masc
kelahiran

nan /ˈnan/ adj
kurcaci

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
es krim neapolitan
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
es krim neapolitan
Persona que habita o és originària de Nàpols.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
lubang hidung

narrar /naˈra/ /naˈraɾ/ /nəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) narr narra narrada narrades narram narrant narrar narrara narraran narrarem narraren narrares narrareu narraria narrarien narraries narrarà narraràs narraré narraríem narraríeu narrassen narrasses narrassin narrassis narrat narrats narrau narrava narraven narraves narre narrem narren narres narressen narresses narressin narressis narreu narri narrin narris narro narrà narràrem narràreu narràs narràssem narràsseu narràssim narràssiu narràvem narràveu narrés narréssem narrésseu narréssim narréssiu narrí occ sept val v
menceritakan

nas n masc
hidung
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
kepala susu
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
berenang

natalici /na.taˈɫi.si/ /nə.təˈɫi.si/ n masc
ulang tahun

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
alam
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
alami
Relatiu a la natura.

nau n fem
kapal
Embarcació.
Vehicle aeri o espacial.
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
kerang kuku
Mol·lusc marí de forma allargada lleugerament corbada, semblant a un ganivet plegat (Ensis ensis).

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
navigasi

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naveg navega navegada navegades navegam navegant navegar navegara navegaran navegarem navegaren navegares navegareu navegaria navegarien navegaries navegarà navegaràs navegaré navegaríem navegaríeu navegassen navegasses navegassin navegassis navegat navegats navegau navegava navegaven navegaves navego navegue naveguem naveguen navegues naveguessen naveguesses naveguessin naveguessis navegueu navegui naveguin naveguis navegués naveguéssem naveguésseu naveguéssim naveguéssiu naveguí navegà navegàrem navegàreu navegàs navegàssem navegàsseu navegàssim navegàssiu navegàvem navegàveu occ sept val v
arung

navegar a la vela v
berlayar

navili /naˈvi.ɫi/ /naˈβi.ɫi/ /nəˈvi.ɫi/ /nəˈβi.ɫi/ n masc
kapal

nazi /ˈna.zi/ n neut
Nazi

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
naif

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
keponakan

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
keponakan

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
perlu

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) necessit necessita necessitada necessitades necessitam necessitant necessitar necessitara necessitaran necessitarem necessitaren necessitares necessitareu necessitaria necessitarien necessitaries necessitarà necessitaràs necessitaré necessitaríem necessitaríeu necessitassen necessitasses necessitassin necessitassis necessitat necessitats necessitau necessitava necessitaven necessitaves necessite necessitem necessiten necessites necessitessen necessitesses necessitessin necessitessis necessiteu necessiti necessitin necessitis necessito necessità necessitàrem necessitàreu necessitàs necessitàssem necessitàsseu necessitàssim necessitàssiu necessitàvem necessitàveu necessités necessitéssem necessitésseu necessitéssim necessitéssiu necessití occ sept val v
memerlukan

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
perlu

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
seharusnya

neci /ˈnɛ.si/ nècia adj masc
bebal

necrologia /ne.kɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.kɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.kɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.kɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
berita duka

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
berenang renang

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Belanda
Originari, pertanyent o relatiu als Països Baixos o a la seva llengua.

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Belanda
Natural dels Països Baixos.
(masculí singular) Llengua germànica occidental parlada als Països Baixos (així com excolònies) i a Flandes (Bèlgica).

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neg nega negada negades negam negant negar negara negaran negarem negaren negares negareu negaria negarien negaries negarà negaràs negaré negaríem negaríeu negassen negasses negassin negassis negat negats negau negava negaven negaves nego negue neguem neguen negues neguessen neguesses neguessin neguessis negueu negui neguin neguis negués neguéssem neguésseu neguéssim neguéssiu neguí negà negàrem negàreu negàs negàssem negàsseu negàssim negàssiu negàvem negàveu occ sept val v
pungkir
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ negativa adj masc
negatif
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
negatif
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ bal n-occ negligeix negligeixen negligeixes negligeixi negligeixin negligeixis negligeixo negligesc negligesqui negligesquin negligesquis negligia negligida negligides negligien negligies negligiguem negligigueu negligim negligint negligir negligira negligiran negligirem negligiren negligires negligireu negligiria negligirien negligiries negligirà negligiràs negligiré negligiríem negligiríeu negligisc negligisca negligisquen negligisques negligissen negligisses negligissin negligissis negligit negligits negligiu negligix negligixen negligixes negligixo negligí negligíem negligíeu negligírem negligíreu negligís negligíssem negligísseu negligíssim negligíssiu occ sept val v
melalaikan
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
kait

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
negosiasi

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) negocia negociada negociades negociam negociant negociar negociara negociaran negociarem negociaren negociares negociareu negociaria negociarien negociaries negociarà negociaràs negociaré negociaríem negociaríeu negociassen negociasses negociassin negociassis negociat negociats negociau negociava negociaven negociaves negocie negociem negocien negocies negociessen negociesses negociessin negociessis negocieu negocii negocio negocià negociàrem negociàreu negociàs negociàssem negociàsseu negociàssim negociàssiu negociàvem negociàveu negociés negociéssem negociésseu negociéssim negociéssiu negocií negociï negociïn negociïs occ sept val v
berunding
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
hitam
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
berani

negrós /neˈɣɾos/ /nəˈɣɾos/ adj masc
kehitam-hitaman

neguit /neˈɣit/ /nəˈɣit/ n masc
kegelisahan

nen /ˈnen/ n masc
anak
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neodimium

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
neologisme

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
neo-Nazisme

neozelandès /ˌne.o.zə.ɫənˈdəs/ /ˌne.u.zə.ɫənˈdɛs/ adj masc
New Zealand
Relatiu o pertanyent a Nova Zelanda.

nervadura /ner.βaˈðu.ɾa/ /neɾ.vaˈðu.ɾa/ /neɾ.βaˈðu.ɾa/ /nər.bəˈðu.ɾə/ /nəɾ.vəˈðu.ɾə/ n fem
pembuluh balik
(entomologia) Conjunt de nervis de les ales dels insectes.

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
saraf
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nespra /ˈnes.pɾa/ /ˈnes.pɾə/ n fem
biwa

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
bersih
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

neta /ˈne.ta/ /ˈnə.tə/ /ˈnɛ.tə/ n fem
cucu

netbol n masc
bola jaring

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) netege netegem netegen neteges netegessen netegesses netegessin netegessis netegeu netegi netegin netegis netegés netegéssem netegésseu netegéssim netegéssiu netegí neteig neteja netejada netejades netejam netejant netejar netejara netejaran netejarem netejaren netejares netejareu netejaria netejarien netejaries netejarà netejaràs netejaré netejaríem netejaríeu netejassen netejasses netejassin netejassis netejat netejats netejau netejava netejaven netejaves netejo netejà netejàrem netejàreu netejàs netejàssem netejàsseu netejàssim netejàssiu netejàvem netejàveu occ sept val v
bersih

neu n fem
salju

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
ban

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
neurosains

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
neuron

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
netral

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutron

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
turun salju

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

neó /nəˈo/ n masc
neon

niar /niˈa/ /niˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nia niada niades niam niant niar niara niaran niarem niaren niares niareu niaria niarien niaries niarà niaràs niaré niaríem niaríeu niassen niasses niassin niassis niat niats niau niava niaven niaves nie niem nien nies niessen niesses niessin niessis nieu nii nio nià niàrem niàreu niàs niàssem niàsseu niàssim niàssiu niàvem niàveu niés niéssem niésseu niéssim niéssiu nií niï niïn niïs occ sept val v
bertengger

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nikotin

niell /niˈeʎ/ n masc
karang gigi
(medicina) Substància calcària que ataca l'esmalt de les dents.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
nekromansi

nimbe /ˈnim.be/ /ˈnim.bə/ n masc
nimbus
Cercle brillant col·locat darrere del cap d'un personatge sagrat en una pintura o escultura.

nina /ˈni.na/ n fem
boneka
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
satupun

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
boneka
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
boneka
Figura humana amb aire grotesc o de caricatura.
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
boneka salju

niobi n masc
niobium

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) niquel niquela niquelada niquelades niquelam niquelant niquelar niquelara niquelaran niquelarem niquelaren niquelares niquelareu niquelaria niquelarien niquelaries niquelarà niquelaràs niquelaré niquelaríem niquelaríeu niquelassen niquelasses niquelassin niquelassis niquelat niquelats niquelau niquelava niquelaven niquelaves niquele niquelem niquelen niqueles niquelessen niquelesses niquelessin niquelessis niqueleu niqueli niquelin niquelis niquelo niquelà niquelàrem niquelàreu niquelàs niquelàssem niquelàsseu niquelàssim niquelàssiu niquelàvem niquelàveu niquelés niqueléssem niquelésseu niqueléssim niqueléssiu niquelí occ sept val v
nikel

nit n fem
malam
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
nitrat

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
nitrogen zat lemas

niu n masc
sarang
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
jenjang

no adv
tidak
Partícula de negació o contradicció.

no ésser-hi tot v
bego

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
bangsawan
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ n neut
bangsawan
Membre de la noblesa.

nocar /noˈka/ /noˈkaɾ/ /nuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) noc noca nocada nocades nocam nocant nocar nocara nocaran nocarem nocaren nocares nocareu nocaria nocarien nocaries nocarà nocaràs nocaré nocaríem nocaríeu nocassen nocasses nocassin nocassis nocat nocats nocau nocava nocaven nocaves noco nocà nocàrem nocàreu nocàs nocàssem nocàsseu nocàssim nocàssiu nocàvem nocàveu noque noquem noquen noques noquessen noquesses noquessin noquessis noqueu noqui noquin noquis noqués noquéssem noquésseu noquéssim noquéssiu noquí occ sept val v
kenyang

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
berbahaya

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
pengetahuan
Coneixement bàsic d'un tema.

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ n masc
simpul

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
bagaimanapun juga

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
benam

noi n masc
bujangan

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
anak perempuan

noliejar /no.ɫi.eˈd͡ʒa/ /no.ɫi.eˈd͡ʒaɾ/ /no.ɫi.eˈʒa/ /no.ɫi.əˈd͡ʒa/ /nu.ɫi.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) noliege noliegem noliegen nolieges noliegessen noliegesses noliegessin noliegessis noliegeu noliegi noliegin noliegis noliegés noliegéssem noliegésseu noliegéssim noliegéssiu noliegí nolieig nolieja noliejada noliejades noliejam noliejant noliejar noliejara noliejaran noliejarem noliejaren noliejares noliejareu noliejaria noliejarien noliejaries noliejarà noliejaràs noliejaré noliejaríem noliejaríeu noliejassen noliejasses noliejassin noliejassis noliejat noliejats noliejau noliejava noliejaven noliejaves noliejo noliejà noliejàrem noliejàreu noliejàs noliejàssem noliejàsseu noliejàssim noliejàssiu noliejàvem noliejàveu occ sept val v
kargo

nom /ˈnom/ n masc
nama
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
nomina diri

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
angka

nombre atòmic n masc
nomor atom

nomenclàtor /no.meŋˈkɫa.toɾ/ /no.məŋˈkɫa.toɾ/ /nu.məŋˈkɫa.tur/ n masc
direktori

nominar /no.miˈna/ /no.miˈnaɾ/ /nu.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nomina nominada nominades nominam nominant nominar nominara nominaran nominarem nominaren nominares nominareu nominaria nominarien nominaries nominarà nominaràs nominaré nominaríem nominaríeu nominassen nominasses nominassin nominassis nominat nominats nominau nominava nominaven nominaves nomine nominem nominen nomines nominessen nominesses nominessin nominessis nomineu nomini nominin nominis nomino nominà nominàrem nominàreu nominàs nominàssem nominàsseu nominàssim nominàssiu nominàvem nominàveu nominés nominéssem nominésseu nominéssim nominéssiu nominí nomín occ sept val v
menunjuk

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
hanya

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
menantu

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
sembilan puluh

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
kesembilanpuluh

nord n masc
utara

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
orang Amerika
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
orang Amerika
Natural dels Estats Units.

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
timur laut

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
barat laut

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norma

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ adv
biasanya

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ noruega adj masc
bahasa Norwegia
Relatiu o pertanyent a Noruega.

nosa /ˈnɔ.za/ /ˈnɔ.zɔ/ /ˈnɔ.zə/ n fem
gangguan

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
kita kami

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgia

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
not
Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
Cada un dels elements de l'escala musical.
kelas
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ adj
terkenal
Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notació /no.ta.siˈo/ /no.tə.siˈo/ /nu.tə.siˈo/ n fem
notasi

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
notaris

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
berita

nou adj masc
baru baharu
Recent, modern, que implica novetat.

nou number
sembilan
(cardinal) Vuit més un.

nou de coco n fem
kelapa

nou del coll n masc
jakun

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
ratus

noure /ˈnɔw.ɾe/ /ˈnɔw.ɾə/ bal noc noem noent noeu noga noguda nogudes noguem noguen noguera nogueren nogueres nogues noguessen noguesses noguessin noguessis nogueu nogui noguin noguis nogut noguts nogué noguérem noguéreu nogués noguéssem noguésseu noguéssim noguéssiu noguí nou nouen nouran noure nourem noureu nouria nourien nouries nourà nouràs nouré nouríem nouríeu nous noíem noíeu noïa noïen noïes occ val v
cedera

novament /ˌnɔ.vaˈment/ /ˌnɔ.vəˈmen/ /ˌnɔ.vəˈment/ /ˌnɔ.βaˈmen/ /ˌnɔ.βəˈmen/ adv
lagi
de nou, de bell nou

novell /noˈveʎ/ /noˈβeʎ/ /nuˈveʎ/ /nuˈβeʎ/ adj masc
baharu

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
novel

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
novelis

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
November
Onzè mes de l'any.

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
kesembilan

nu adj masc
telanjang
Sense roba o vestit.

nuar /nuˈa/ /nuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nua nuada nuades nuam nuant nuar nuara nuaran nuarem nuaren nuares nuareu nuaria nuarien nuaries nuarà nuaràs nuaré nuaríem nuaríeu nuassen nuasses nuassin nuassis nuat nuats nuau nuava nuaven nuaves nue nuem nuen nues nuessen nuesses nuessin nuessis nueu nuo nuu nuà nuàrem nuàreu nuàs nuàssem nuàsseu nuàssim nuàssiu nuàvem nuàveu nués nuéssem nuésseu nuéssim nuéssiu nuí nuï nuïn nuïs occ sept val v
ikat

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
nuklir

nucleó n masc
nukleon

nucli /ˈnu.kli/ n masc
inti

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
ketelanjangan

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ adj
angka
Que expressa un nombre.

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ n masc
angka
Adjectiu quantificador que representa un nombre.

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) numer numera numerada numerades numeram numerant numerar numerara numeraran numerarem numeraren numerares numerareu numeraria numerarien numeraries numerarà numeraràs numeraré numeraríem numeraríeu numerassen numerasses numerassin numerassis numerat numerats numerau numerava numeraven numeraves numere numerem numeren numeres numeressen numeresses numeressin numeressis numereu numeri numerin numeris numero numerà numeràrem numeràreu numeràs numeràssem numeràsseu numeràssim numeràssiu numeràvem numeràveu numerés numeréssem numerésseu numeréssim numeréssiu numerí occ sept val v
angka

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
numismatika
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

nun /ˈnun/ n fem
biarawati

nunci /ˈnun.si/ n masc
bentara
Pregoner, missatger de noves.

nus n masc
buhul
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nutrició /nu.tɾi.siˈo/ n fem
gizi

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
berawan

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
bentur

nyu /ˈɲu/ n masc
gnu

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
mual
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
lahir
Sortir a llum del ventre de la mare.
anakan
Brotar, sortir una planta de la llavor.
pegas
Brollar una font o riu en cert lloc.
mulai
Originar-se una cosa, començar a ésser.

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
cekung

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nikel

nítid /ˈni.tit/ adj masc
tajam

nòmer /ˈnɔ.mə/ - havent - nom nomem nomen nomeran nomerem nomereu nomeria nomerien nomeries nomerà nomeràs nomeré nomeríem nomeríeu nomessin nomessis nomeu nomi nomia nomien nomies nomin nomis noms només noméssim noméssiu nomíem nomíeu nòmer v
menelepon

nós /nos/ pronoun
kami

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
nomor
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
pengantin pengantin perempuan

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
awan mega
Condensació d'aigua al cel.
awan
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
atau
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oasis

obcecar /op.seˈka/ /op.seˈkaɾ/ /op.səˈka/ /up.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obcec obceca obcecada obcecades obcecam obcecant obcecar obcecara obcecaran obcecarem obcecaren obcecares obcecareu obcecaria obcecarien obcecaries obcecarà obcecaràs obcecaré obcecaríem obcecaríeu obcecassen obcecasses obcecassin obcecassis obcecat obcecats obcecau obcecava obcecaven obcecaves obceco obcecà obcecàrem obcecàreu obcecàs obcecàssem obcecàsseu obcecàssim obcecàssiu obcecàvem obcecàveu obceque obcequem obcequen obceques obcequessen obcequesses obcequessin obcequessis obcequeu obcequi obcequin obcequis obcequés obcequéssem obcequésseu obcequéssim obcequéssiu obcequí occ sept val v
buta

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
kafan

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
buka

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
kegemukan

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
barang

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
sasaran
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
lensa sasaran
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
lupa
No recordar.

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ obligatòria adj masc
wajib

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
obo

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
karya

obrador /o.bɾaˈðoɾ/ /o.bɾəˈðo/ /o.βɾaˈðo/ /u.bɾəˈðo/ /u.βɾəˈðo/ n masc
bengkel

obrar /oˈbɾa/ /oˈbɾaɾ/ /oˈβɾa/ /uˈbɾa/ /uˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obr obra obrada obrades obram obrant obrar obrara obraran obrarem obraren obrares obrareu obraria obrarien obraries obrarà obraràs obraré obraríem obraríeu obrassen obrasses obrassin obrassis obrat obrats obrau obrava obraven obraves obre obrem obren obres obressen obresses obressin obressis obreu obri obrin obris obro obrà obràrem obràreu obràs obràssem obràsseu obràssim obràssiu obràvem obràveu obrés obréssem obrésseu obréssim obréssiu obrí occ sept val v
laku
Manera de fer.

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
pembuka botol

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
buruh

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
membuka

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
cabul

obsequiar /op.se.kiˈa/ /op.se.kiˈaɾ/ /op.sə.kiˈa/ /up.sə.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obsequia obsequiada obsequiades obsequiam obsequiant obsequiar obsequiara obsequiaran obsequiarem obsequiaren obsequiares obsequiareu obsequiaria obsequiarien obsequiaries obsequiarà obsequiaràs obsequiaré obsequiaríem obsequiaríeu obsequiassen obsequiasses obsequiassin obsequiassis obsequiat obsequiats obsequiau obsequiava obsequiaven obsequiaves obsequie obsequiem obsequien obsequies obsequiessen obsequiesses obsequiessin obsequiessis obsequieu obsequii obsequio obsequià obsequiàrem obsequiàreu obsequiàs obsequiàssem obsequiàsseu obsequiàssim obsequiàssiu obsequiàvem obsequiàveu obsequiés obsequiéssem obsequiésseu obsequiéssim obsequiéssiu obsequií obsequiï obsequiïn obsequiïs occ sept val v
memperkenalkan

observació participant n fem
pengamatan terlibat

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) observ observa observada observades observam observant observar observara observaran observarem observaren observares observareu observaria observarien observaries observarà observaràs observaré observaríem observaríeu observassen observasses observassin observassis observat observats observau observava observaven observaves observe observem observen observes observessen observesses observessin observessis observeu observi observin observis observo observà observàrem observàreu observàs observàssem observàsseu observàssim observàssiu observàvem observàveu observés observéssem observésseu observéssim observéssiu observí occ sept val v
memeriksa
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
obsidian

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
usang

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
ganjalan

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
kandungan

obstinar-se /ops.tiˈnar.se/ /ops.tiˈnaɾ.se/ /ops.tiˈnaɾ.sə/ /os.tiˈnaɾ.se/ /ups.ti.nərˈsə/ /ups.tiˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obstina obstinada obstinades obstinam obstinant obstinar obstinara obstinaran obstinarem obstinaren obstinares obstinareu obstinaria obstinarien obstinaries obstinarà obstinaràs obstinaré obstinaríem obstinaríeu obstinassen obstinasses obstinassin obstinassis obstinat obstinats obstinau obstinava obstinaven obstinaves obstine obstinem obstinen obstines obstinessen obstinesses obstinessin obstinessis obstineu obstini obstinin obstinis obstino obstinà obstinàrem obstinàreu obstinàs obstinàssem obstinàsseu obstinàssim obstinàssiu obstinàvem obstinàveu obstinés obstinéssem obstinésseu obstinéssim obstinéssiu obstiní obstín occ sept val v
mengeyel

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
obstruksi

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
angsa

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
okarina

ocasionar /o.ka.zi.oˈna/ /o.ka.zi.oˈnaɾ/ /o.kə.zi.oˈna/ /u.kə.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ocasion ocasiona ocasionada ocasionades ocasionam ocasionant ocasionar ocasionara ocasionaran ocasionarem ocasionaren ocasionares ocasionareu ocasionaria ocasionarien ocasionaries ocasionarà ocasionaràs ocasionaré ocasionaríem ocasionaríeu ocasionassen ocasionasses ocasionassin ocasionassis ocasionat ocasionats ocasionau ocasionava ocasionaven ocasionaves ocasione ocasionem ocasionen ocasiones ocasionessen ocasionesses ocasionessin ocasionessis ocasioneu ocasioni ocasionin ocasionis ocasiono ocasionà ocasionàrem ocasionàreu ocasionàs ocasionàssem ocasionàsseu ocasionàssim ocasionàssiu ocasionàvem ocasionàveu ocasionés ocasionéssem ocasionésseu ocasionéssim ocasionéssiu ocasioní occ sept val v
menyemangati

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
kesempatan
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Moment d'oportunitat.

occident /ok.siˈðen/ /ok.siˈðent/ /uk.siˈðen/ /uk.siˈðent/ n masc
barat

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
oksitan
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
burung

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
lautan samudra

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
oker

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
oktober Oktober
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
segi delapan

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ocup ocupa ocupada ocupades ocupam ocupant ocupar ocupara ocuparan ocuparem ocuparen ocupares ocupareu ocuparia ocuparien ocuparies ocuparà ocuparàs ocuparé ocuparíem ocuparíeu ocupassen ocupasses ocupassin ocupassis ocupat ocupats ocupau ocupava ocupaven ocupaves ocupe ocupem ocupen ocupes ocupessen ocupesses ocupessin ocupessis ocupeu ocupi ocupin ocupis ocupo ocupà ocupàrem ocupàreu ocupàs ocupàssem ocupàsseu ocupàssim ocupàssiu ocupàvem ocupàveu ocupés ocupéssem ocupésseu ocupéssim ocupéssiu ocupí sept val v
mendiami
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.
Exercir una ocupació.

ocàs /oˈkas/ /uˈkas/ n masc
senja

odi n masc
kebencian

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ odia odiada odiades odiam odiant odiar odiara odiaran odiarem odiaren odiares odiareu odiaria odiarien odiaries odiarà odiaràs odiaré odiaríem odiaríeu odiassen odiasses odiassin odiassis odiat odiats odiau odiava odiaven odiaves odie odiem odien odies odiessen odiesses odiessin odiessis odieu odii odio odià odiàrem odiàreu odiàs odiàssem odiàsseu odiàssim odiàssiu odiàvem odiàveu odiés odiéssem odiésseu odiéssim odiéssiu odií odiï odiïn odiïs sept val v
benci membenci

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
barat

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofeg ofega ofegada ofegades ofegam ofegant ofegar ofegara ofegaran ofegarem ofegaren ofegares ofegareu ofegaria ofegarien ofegaries ofegarà ofegaràs ofegaré ofegaríem ofegaríeu ofegassen ofegasses ofegassin ofegassis ofegat ofegats ofegau ofegava ofegaven ofegaves ofego ofegue ofeguem ofeguen ofegues ofeguessen ofeguesses ofeguessin ofeguessis ofegueu ofegui ofeguin ofeguis ofegués ofeguéssem ofeguésseu ofeguéssim ofeguéssiu ofeguí ofegà ofegàrem ofegàreu ofegàs ofegàssem ofegàsseu ofegàssim ofegàssiu ofegàvem ofegàveu sept val v
menenggelamkan
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
menyinggung

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ alg bal n-occ occ ofereix ofereixen ofereixes ofereixi ofereixin ofereixis ofereixo oferesc oferesqui oferesquin oferesquis oferia oferida oferides oferien oferies oferiguem oferigueu oferim oferint oferir oferira oferiran oferirem oferiren oferires oferireu oferiria oferirien oferiries oferirà oferiràs oferiré oferiríem oferiríeu oferisc oferisca oferisquen oferisques oferissen oferisses oferissin oferissis oferit oferits oferiu oferix oferixen oferixes oferixo ofert oferta ofertes oferts oferí oferíem oferíeu oferírem oferíreu oferís oferíssem oferísseu oferíssim oferíssiu sept val v
menawarkan
Posar alguna cosa a disposició d'algú.
memperkenalkan
Expressar una intenció o un sentiment, mostrar unes característiques.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
tawaran
Producte que s’ofereix a millor preu.

ofici /oˈfi.si/ /uˈfi.si/ n masc
pekerjaan
Professió que implica una sèrie de tècniques i sabers específics, normalment usat per a feines manuals.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
perwira
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficial de pista n masc
pejabat

oficiar /o.fi.siˈa/ /o.fi.siˈaɾ/ /u.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oficia oficiada oficiades oficiam oficiant oficiar oficiara oficiaran oficiarem oficiaren oficiares oficiareu oficiaria oficiarien oficiaries oficiarà oficiaràs oficiaré oficiaríem oficiaríeu oficiassen oficiasses oficiassin oficiassis oficiat oficiats oficiau oficiava oficiaven oficiaves oficie oficiem oficien oficies oficiessen oficiesses oficiessin oficiessis oficieu oficii oficio oficià oficiàrem oficiàreu oficiàs oficiàssem oficiàsseu oficiàssim oficiàssiu oficiàvem oficiàveu oficiés oficiéssem oficiésseu oficiéssim oficiéssiu oficií oficiï oficiïn oficiïs sept val v
pejabat

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
biro

ofrenar /o.fɾeˈna/ /o.fɾeˈnaɾ/ /o.fɾəˈna/ /u.fɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofrena ofrenada ofrenades ofrenam ofrenant ofrenar ofrenara ofrenaran ofrenarem ofrenaren ofrenares ofrenareu ofrenaria ofrenarien ofrenaries ofrenarà ofrenaràs ofrenaré ofrenaríem ofrenaríeu ofrenassen ofrenasses ofrenassin ofrenassis ofrenat ofrenats ofrenau ofrenava ofrenaven ofrenaves ofrene ofrenem ofrenen ofrenes ofrenessen ofrenesses ofrenessin ofrenessis ofreneu ofreni ofrenin ofrenis ofreno ofrenà ofrenàrem ofrenàreu ofrenàs ofrenàssem ofrenàsseu ofrenàssim ofrenàssiu ofrenàvem ofrenàveu ofrenés ofrenéssem ofrenésseu ofrenéssim ofrenéssiu ofrení ofrèn sept val v
tawaran

ofuscar /o.fusˈka/ /o.fusˈkaɾ/ /u.fusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofusc ofusca ofuscada ofuscades ofuscam ofuscant ofuscar ofuscara ofuscaran ofuscarem ofuscaren ofuscares ofuscareu ofuscaria ofuscarien ofuscaries ofuscarà ofuscaràs ofuscaré ofuscaríem ofuscaríeu ofuscassen ofuscasses ofuscassin ofuscassis ofuscat ofuscats ofuscau ofuscava ofuscaven ofuscaves ofusco ofuscà ofuscàrem ofuscàreu ofuscàs ofuscàssem ofuscàsseu ofuscàssim ofuscàssiu ofuscàvem ofuscàveu ofusque ofusquem ofusquen ofusques ofusquessen ofusquesses ofusquessin ofusquessis ofusqueu ofusqui ofusquin ofusquis ofusqués ofusquéssem ofusquésseu ofusquéssim ofusquéssiu ofusquí sept val v
buta

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganeson

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
buto

oi /ˈoj/ /ˈɔj/ Interjection
aduh
(sovint reduplicat) Expressió de dolor.

oic /ˈɔjk/ Interjection
ngok

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ bal n-occ occ oeix oeixen oeixes oeixi oeixin oeixis oeixo oesc oesqui oesquin oesquis oint oir oiran oirem oireu oiria oirien oiries oirà oiràs oiré oiríem oiríeu ou ouen ous oí oíem oíeu oírem oíreu oís oíssem oísseu oíssim oíssiu oïa oïda oïdes oïen oïes oïguem oïgueu oïm oïra oïren oïres oïsc oïsca oïsquen oïsques oïssen oïsses oïssin oïssis oït oïts oïu oïx oïxen oïxes oïxo sept val v
dengar
sentir (amb l'oïda)
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
indra pencium

oli n masc
minyak
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oliar /o.ɫiˈa/ /o.ɫiˈaɾ/ /u.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg occ olia oliada oliades oliant oliar oliara oliaran oliarem oliaren oliares oliareu oliaria oliarien oliaries oliarà oliaràs oliaré oliaríem oliaríeu oliassen oliasses oliat oliats oliau oliava oliaven oliaves olie oliem olien olies oliessen oliesses oliessin oliessis olieu olio olià oliàrem oliàreu oliàssem oliàsseu oliàvem oliàveu oliés oliéssem oliésseu oliéssim oliéssiu olií oliï oliïn oliïs sept val val (1) v
minyak

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
Olimpiade

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
zaitun

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
pot

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
bau

olorar /aw.ɫoˈɾa/ /aw.ɫoˈɾaɾ/ /o.ɫoˈɾa/ /o.ɫoˈɾaɾ/ /u.ɫuˈɾa/ /əw.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ olor olora olorada olorades oloram olorant olorar olorara oloraran olorarem oloraren olorares olorareu oloraria olorarien oloraries olorarà oloraràs oloraré oloraríem oloraríeu olorassen olorasses olorassin olorassis olorat olorats olorau olorava oloraven oloraves olore olorem oloren olores oloressen oloresses oloressin oloressis oloreu olori olorin oloris oloro olorà oloràrem oloràreu oloràs oloràssem oloràsseu oloràssim oloràssiu oloràvem oloràveu olorés oloréssem olorésseu oloréssim oloréssiu olorí sept val v
mencium

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
bayangan
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

ombrar /omˈbɾa/ /omˈbɾaɾ/ /umˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ombr ombra ombrada ombrades ombram ombrant ombrar ombrara ombraran ombrarem ombraren ombrares ombrareu ombraria ombrarien ombraries ombrarà ombraràs ombraré ombraríem ombraríeu ombrassen ombrasses ombrassin ombrassis ombrat ombrats ombrau ombrava ombraven ombraves ombre ombrem ombren ombres ombressen ombresses ombressin ombressis ombreu ombri ombrin ombris ombro ombrà ombràrem ombràreu ombràs ombràssem ombràsseu ombràssim ombràssiu ombràvem ombràveu ombrés ombréssem ombrésseu ombréssim ombréssiu ombrí sept val v
bayangan
Fer ombra.

ombrejar /om.bɾeˈd͡ʒa/ /om.bɾeˈd͡ʒaɾ/ /om.bɾeˈʒa/ /om.bɾəˈd͡ʒa/ /um.bɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ombrege ombregem ombregen ombreges ombregessen ombregesses ombregessin ombregessis ombregeu ombregi ombregin ombregis ombregés ombregéssem ombregésseu ombregéssim ombregéssiu ombregí ombreig ombreja ombrejada ombrejades ombrejam ombrejant ombrejar ombrejara ombrejaran ombrejarem ombrejaren ombrejares ombrejareu ombrejaria ombrejarien ombrejaries ombrejarà ombrejaràs ombrejaré ombrejaríem ombrejaríeu ombrejassen ombrejasses ombrejassin ombrejassis ombrejat ombrejats ombrejau ombrejava ombrejaven ombrejaves ombrejo ombrejà ombrejàrem ombrejàreu ombrejàs ombrejàssem ombrejàsseu ombrejàssim ombrejàssiu ombrejàvem ombrejàveu sept val v
bayangan

ombrel·la /omˈbɾɛ.ɫa/ /omˈbɾɛ.ɫɛ/ /omˈbɾɛɫ.ɫa/ /omˈbɾɛɫ.ɫə/ /umˈbɾɛ.ɫə/ /umˈbɾɛɫ.ɫə/ n fem
parasol

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
maha tahu

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ bal occ ompl omple omplen omplert omplerta omplertes omplerts omples ompli omplia omplida omplides omplien omplies ompliguem ompligueu omplim omplin omplint omplir omplira ompliran omplirem ompliren omplires omplireu ompliria omplirien ompliries omplirà ompliràs ompliré ompliríem ompliríeu omplis omplissen omplisses omplissin omplissis omplit omplits ompliu omplo omplí omplíem omplíeu omplírem omplíreu omplís omplíssem omplísseu omplíssim omplíssiu sept val òmplic òmpliga òmpliguen òmpligues v
mengisi

on adv
mana

ona /ˈo.na/ n fem
air

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
gelombang
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
keledai asia

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
paman
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
onkologi

onda /ˈon.da/ /ˈon.də/ n fem
air

ondar /onˈda/ /onˈdaɾ/ /unˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ond onda ondada ondades ondam ondant ondar ondara ondaran ondarem ondaren ondares ondareu ondaria ondarien ondaries ondarà ondaràs ondaré ondaríem ondaríeu ondassen ondasses ondassin ondassis ondat ondats ondau ondava ondaven ondaves onde ondem onden ondes ondessen ondesses ondessin ondessis ondeu ondi ondin ondis ondo ondà ondàrem ondàreu ondàs ondàssem ondàsseu ondàssim ondàssiu ondàvem ondàveu ondés ondéssem ondésseu ondéssim ondéssiu ondí sept val v
alun

ondular /on.duˈɫa/ /on.duˈɫaɾ/ /un.duˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ondul ondula ondulada ondulades ondulam ondulant ondular ondulara ondularan ondularem ondularen ondulares ondulareu ondularia ondularien ondularies ondularà ondularàs ondularé ondularíem ondularíeu ondulassen ondulasses ondulassin ondulassis ondulat ondulats ondulau ondulava ondulaven ondulaves ondule ondulem ondulen ondules ondulessen ondulesses ondulessin ondulessis onduleu onduli ondulin ondulis ondulo ondulà ondulàrem ondulàreu ondulàs ondulàssem ondulàsseu ondulàssim ondulàssiu ondulàvem ondulàveu ondulés onduléssem ondulésseu onduléssim onduléssiu ondulí sept val v
alun

onejar /o.neˈd͡ʒa/ /o.neˈd͡ʒaɾ/ /o.neˈʒa/ /o.nəˈd͡ʒa/ /u.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ onege onegem onegen oneges onegessen onegesses onegessin onegessis onegeu onegi onegin onegis onegés onegéssem onegésseu onegéssim onegéssiu onegí oneig oneja onejada onejades onejam onejant onejar onejara onejaran onejarem onejaren onejares onejareu onejaria onejarien onejaries onejarà onejaràs onejaré onejaríem onejaríeu onejassen onejasses onejassin onejassis onejat onejats onejau onejava onejaven onejaves onejo onejà onejàrem onejàreu onejàs onejàssem onejàsseu onejàssim onejàssiu onejàvem onejàveu sept val v
alun

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatope

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
mana

onze /ˈon.ze/ number
sebelas

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
kesebelasan

opció n fem
pilihan
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operasi
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oper opera operada operades operam operant operar operara operaran operarem operaren operares operareu operaria operarien operaries operarà operaràs operaré operaríem operaríeu operassen operasses operassin operassis operat operats operau operava operaven operaves opere operem operen operes operessen operesses operessin operessis opereu operi operin operis opero operà operàrem operàreu operàs operàssem operàsseu operàssim operàssiu operàvem operàveu operés operéssem operésseu operéssim operéssiu operí sept val v
bedah

opinar /o.piˈna/ /o.piˈnaɾ/ /u.piˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ opina opinada opinades opinam opinant opinar opinara opinaran opinarem opinaren opinares opinareu opinaria opinarien opinaries opinarà opinaràs opinaré opinaríem opinaríeu opinassen opinasses opinassin opinassis opinat opinats opinau opinava opinaven opinaves opine opinem opinen opines opinessen opinesses opinessin opinessis opineu opini opinin opinis opino opinà opinàrem opinàreu opinàs opinàssem opinàsseu opinàssim opinàssiu opinàvem opinàveu opinés opinéssem opinésseu opinéssim opinéssiu opiní opín sept val v
beropini

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
opini

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
penasaran

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
oposisi
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ bal n-occ occ oprimeix oprimeixen oprimeixes oprimeixi oprimeixin oprimeixis oprimeixo oprimesc oprimesqui oprimesquin oprimesquis oprimia oprimida oprimides oprimien oprimies oprimiguem oprimigueu oprimim oprimint oprimir oprimira oprimiran oprimirem oprimiren oprimires oprimireu oprimiria oprimirien oprimiries oprimirà oprimiràs oprimiré oprimiríem oprimiríeu oprimisc oprimisca oprimisquen oprimisques oprimissen oprimisses oprimissin oprimissis oprimit oprimits oprimiu oprimix oprimixen oprimixes oprimixo oprimí oprimíem oprimíeu oprimírem oprimíreu oprimís oprimíssem oprimísseu oprimíssim oprimíssiu sept val v
pers
Fer pressió sobre una cosa.

optar /opˈta/ /opˈtaɾ/ /upˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ opt opta optada optades optam optant optar optara optaran optarem optaren optares optareu optaria optarien optaries optarà optaràs optaré optaríem optaríeu optassen optasses optassin optassis optat optats optau optava optaven optaves opte optem opten optes optessen optesses optessin optessis opteu opti optin optis opto optà optàrem optàreu optàs optàssem optàsseu optàssim optàssiu optàvem optàveu optés optéssem optésseu optéssim optéssiu optí sept val v
memilih

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
emas mas

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
pembicara

oral /oˈɾaɫ/ /uˈɾaɫ/ adj
lisan
Relatiu o pertanyent a la boca.

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
orang utan

orar /oˈɾa/ /oˈɾaɾ/ /uˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ or ora orada orades oram orant orar orara oraran orarem oraren orares orareu oraria orarien oraries orarà oraràs oraré oraríem oraríeu orassen orasses orassin orassis orat orats orau orava oraven oraves ore orem oren ores oressen oresses oressin oressis oreu ori orin oris oro orà oràrem oràreu oràs oràssem oràsseu oràssim oràssiu oràvem oràveu orés oréssem orésseu oréssim oréssiu orí sept val v
berdoa

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
paus pembunuh

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
ordo

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n fem
ordonansi
Norma dictada per un organisme públic.
Conjunt de reglaments que regulen el funcionament d'una comunitat.

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ordena ordenada ordenades ordenam ordenant ordenar ordenara ordenaran ordenarem ordenaren ordenares ordenareu ordenaria ordenarien ordenaries ordenarà ordenaràs ordenaré ordenaríem ordenaríeu ordenassen ordenasses ordenassin ordenassis ordenat ordenats ordenau ordenava ordenaven ordenaves ordene ordenem ordenen ordenes ordenessen ordenesses ordenessin ordenessis ordeneu ordeni ordenin ordenis ordeno ordenà ordenàrem ordenàreu ordenàs ordenàssem ordenàsseu ordenàssim ordenàssiu ordenàvem ordenàveu ordenés ordenéssem ordenésseu ordenéssim ordenéssiu ordení ordén sept val v
memerintah
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
komputer

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
biasa

ordir /orˈði/ /oɾˈði/ /oɾˈðiɾ/ /urˈdi/ /urˈði/ bal n-occ occ ordeix ordeixen ordeixes ordeixi ordeixin ordeixis ordeixo ordesc ordesqui ordesquin ordesquis ordia ordida ordides ordien ordies ordiguem ordigueu ordim ordint ordir ordira ordiran ordirem ordiren ordires ordireu ordiria ordirien ordiries ordirà ordiràs ordiré ordiríem ordiríeu ordisc ordisca ordisquen ordisques ordissen ordisses ordissin ordissis ordit ordits ordiu ordix ordixen ordixes ordixo ordí ordíem ordíeu ordírem ordíreu ordís ordíssem ordísseu ordíssim ordíssiu sept val v
anyam

ordit /oɾˈðit/ /urˈdit/ /urˈðit/ n masc
alur
Conjunt de situacions que componen l'argument d'una novel·la o d'una obra dramàtica.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
perintah
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
aturan ordo
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orejar /o.ɾeˈd͡ʒa/ /o.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /o.ɾeˈʒa/ /o.ɾəˈd͡ʒa/ /u.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orege oregem oregen oreges oregessen oregesses oregessin oregessis oregeu oregi oregin oregis oregés oregéssem oregésseu oregéssim oregéssiu oregí oreig oreja orejada orejades orejam orejant orejar orejara orejaran orejarem orejaren orejares orejareu orejaria orejarien orejaries orejarà orejaràs orejaré orejaríem orejaríeu orejassen orejasses orejassin orejassis orejat orejats orejau orejava orejaven orejaves orejo orejà orejàrem orejàreu orejàs orejàssem orejàsseu orejàssim orejàssiu orejàvem orejàveu sept val v
memperanginkan

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
telinga kuping

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
menelan

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
anak yatim

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
panti asuhan

organigrama /oɾ.ɣa.niˈɣɾa.ma/ /oɾ.ɣə.niˈɣɾa.mə/ /ur.ɡə.niˈɣɾa.mə/ /ur.ɣə.niˈɣɾa.mə/ n masc
bagan organisasi

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organisme

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
pengaturan
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgasme

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
organ

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
angkuh

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
bangga
Persona que té orgull.

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
timur

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
arah

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
asli
Que es remunta a l’origen.
orisinal
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
Creat des d'un punt de vista innovador.

originari /o.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ /u.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
orisinal

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
air kemih

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orina orinada orinades orinam orinant orinar orinara orinaran orinarem orinaren orinares orinareu orinaria orinarien orinaries orinarà orinaràs orinaré orinaríem orinaríeu orinassen orinasses orinassin orinassis orinat orinats orinau orinava orinaven orinaves orine orinem orinen orines orinessen orinesses orinessin orinessis orineu orini orinin orinis orino orinà orinàrem orinàreu orinàs orinàssem orinàsseu orinàssim orinàssiu orinàvem orinàveu orinés orinéssem orinésseu orinéssim orinéssiu oriní orín sept val v
berkemih

orins /oˈɾins/ /uˈɾins/ n masc
air kemih

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
platipus

oro /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾu/ /ˈɔ.ɾo/ /ˈɔ.ɾu/ n masc
emas
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una moneda d’or.

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orkestra

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
anggrek

ortofonia /oɾ.to.foˈni.a/ /ur.tu.fuˈni.ə/ n fem
patologi bahasa wicara

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortografi

os /ˈos/ n masc
tulang
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

os blanc n masc
beruang kutub

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
celah

osmi n masc
osmium

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
sandera

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
tiram

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
Usmaniyah
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
Usmaniyah
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
otolaringologi

ou /ˈow/ n masc
telor telur
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
telur telor
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
telur Paskah

ou ferrat n masc
telur goreng

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
ovarium

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
domba biri-biri

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovul ovula ovulada ovulades ovulam ovulant ovular ovulara ovularan ovularem ovularen ovulares ovulareu ovularia ovularien ovularies ovularà ovularàs ovularé ovularíem ovularíeu ovulassen ovulasses ovulassin ovulassis ovulat ovulats ovulau ovulava ovulaven ovulaves ovule ovulem ovulen ovules ovulessen ovulesses ovulessin ovulessis ovuleu ovuli ovulin ovulis ovulo ovulà ovulàrem ovulàreu ovulàs ovulàssem ovulàsseu ovulàssim ovulàssiu ovulàvem ovulàveu ovulés ovuléssem ovulésseu ovuléssim ovuléssiu ovulí sept val v
mengovulasi
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
oksigen zat asam zat pembakar

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozon

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
pendengaran
Sentit responsable de la percepció dels sons.

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ n masc
auditor
Alumne que assisteix a una classe sense haver-s’hi matriculat.

pa n masc
roti
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de pessic n masc
kue sponge

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
sabar
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
pasien

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
kesabaran
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ n masc
perjanjian

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
ayah tiri
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
ibu baptis

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
bapak baptis
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
alat penggorengan
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
pembayaran

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pag paga pagada pagades pagam pagant pagar pagara pagaran pagarem pagaren pagares pagareu pagaria pagarien pagaries pagarà pagaràs pagaré pagaríem pagaríeu pagassen pagasses pagassin pagassis pagat pagats pagau pagava pagaven pagaves pago pague paguem paguen pagues paguessen paguesses paguessin paguessis pagueu pagui paguin paguis pagués paguéssem paguésseu paguéssim paguéssiu paguí pagà pagàrem pagàreu pagàs pagàssem pagàsseu pagàssim pagàssiu pagàvem pagàveu sept val v
membayar bayar

pagerol /pa.d͡ʒeˈɾɔɫ/ /pa.ʒeˈɾɔɫ/ /pə.ʒəˈɾɔɫ/ n masc
petani

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
petani

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
lanskap

pal /ˈpaɫ/ n masc
kiriman
Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.
(corfbol) Cadascuna de les dues barres de metall o fusta d’una pista de joc, una per a cada camp, situades a una distància del punt mig de la línia de fons respectiva corresponent a una sisena part de la llargada total de la pista, que serveixen per a sostenir les cistelles.

pal de toc n masc
kiriman

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
kalong
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una pala.
bilah
(hoquei) Part inferior corba d'un estic, que s'utilitza per a conduir o colpejar la bola o el disc.

paladí /pa.ɫaˈði/ /pə.ɫəˈði/ adj masc
paladin
Fàcil de comprendre.

palafanga /pa.ɫaˈfaŋ.ɡa/ /pə.ɫəˈfaŋ.ɡə/ n fem
sekop

palaia /paˈɫa.ja/ /pəˈɫa.jə/ n fem
daun

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
tuas

palanca de control n fem
tuas kendali

palau n masc
istana

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palege palegem palegen paleges palegessen palegesses palegessin palegessis palegeu palegi palegin palegis palegés palegéssem palegésseu palegéssim palegéssiu palegí paleig paleja palejada palejades palejam palejant palejar palejara palejaran palejarem palejaren palejares palejareu palejaria palejarien palejaries palejarà palejaràs palejaré palejaríem palejaríeu palejassen palejasses palejassin palejassis palejat palejats palejau palejava palejaven palejaves palejo palejà palejàrem palejàreu palejàs palejàssem palejàsseu palejàssim palejàssiu palejàvem palejàveu sept val v
pengki
Treballar amb la pala.

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
paleografi

palesar /pa.ɫeˈza/ /pa.ɫeˈzaɾ/ /pə.ɫəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palesa palesada palesades palesam palesant palesar palesara palesaran palesarem palesaren palesares palesareu palesaria palesarien palesaries palesarà palesaràs palesaré palesaríem palesaríeu palesassen palesasses palesassin palesassis palesat palesats palesau palesava palesaven palesaves palese palesem palesen paleses palesessen palesesses palesessin palesessis paleseu palesi palesin palesis paleso palesà palesàrem palesàreu palesàs palesàssem palesàsseu palesàssim palesàssiu palesàvem palesàveu palesés paleséssem palesésseu paleséssim paleséssiu palesí palès sept val v
lihat

palestra /paˈɫes.tɾa/ /pəˈɫes.tɾə/ n fem
gelanggang

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
kerikil
(geologia) Partícula amb una granulometria entre 4 i 64 mm de diàmetre.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n fem
sekop
(construcció) Eina consistent en una planxa triangular amb un mànec que permet treballar i aplicar una mescla de construcció com morter, ciment, etc.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
jerami

pallasso /paˈʎa.so/ /pəˈʎa.so/ /pəˈʎa.su/ n masc
badut

pallissa /paˈʎi.sa/ /pəˈji.sə/ /pəˈʎi.sə/ n fem
pukulan
Palissa, gran quantitat de cops de pal o d'altra mena rebuts fruit d'una agressió.

palma /ˈpaɫ.ma/ /ˈpaɫ.mə/ n fem
palem
(pilota valenciana) Cop executat amb la mà totalment oberta després d'un gir semicircular vertical del braç i recolzant el cos sobre la cama del costat contrari, amb el jugador situat de cara respecte a la trajectòria de la pilota.

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
telapak tangan
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.
palem
(beisbol) Part central i més profunda d'un guant, que els defensors utilitzen per a agafar la pilota amb més seguretat.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palem
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

palpar /paɫˈpa/ /paɫˈpaɾ/ /pəɫˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ palp palpa palpada palpades palpam palpant palpar palpara palparan palparem palparen palpares palpareu palparia palparien palparies palparà palparàs palparé palparíem palparíeu palpassen palpasses palpassin palpassis palpat palpats palpau palpava palpaven palpaves palpe palpem palpen palpes palpessen palpesses palpessin palpessis palpeu palpi palpin palpis palpo palpà palpàrem palpàreu palpàs palpàssem palpàsseu palpàssim palpàssiu palpàvem palpàveu palpés palpéssem palpésseu palpéssim palpéssiu palpí sept val v
menjamah

palpejar /paɫ.peˈd͡ʒa/ /paɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /paɫ.peˈʒa/ /pəɫ.pəˈd͡ʒa/ /pəɫ.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palpege palpegem palpegen palpeges palpegessen palpegesses palpegessin palpegessis palpegeu palpegi palpegin palpegis palpegés palpegéssem palpegésseu palpegéssim palpegéssiu palpegí palpeig palpeja palpejada palpejades palpejam palpejant palpejar palpejara palpejaran palpejarem palpejaren palpejares palpejareu palpejaria palpejarien palpejaries palpejarà palpejaràs palpejaré palpejaríem palpejaríeu palpejassen palpejasses palpejassin palpejassis palpejat palpejats palpejau palpejava palpejaven palpejaves palpejo palpejà palpejàrem palpejàreu palpejàs palpejàssem palpejàsseu palpejàssim palpejàssiu palpejàvem palpejàveu sept val v
meraba

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
paladium

palès /paˈɫes/ adj masc
bening

pamflet /paɱˈfɫet/ /pəɱˈfɫɛt/ n masc
pamflet

pampalluguejar /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒa/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈʒa/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈd͡ʒa/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pampalluguege pampalluguegem pampalluguegen pampallugueges pampalluguegessen pampalluguegesses pampalluguegessin pampalluguegessis pampalluguegeu pampalluguegi pampalluguegin pampalluguegis pampalluguegés pampalluguegéssem pampalluguegésseu pampalluguegéssim pampalluguegéssiu pampalluguegí pampallugueig pampallugueja pampalluguejada pampalluguejades pampalluguejam pampalluguejant pampalluguejar pampalluguejara pampalluguejaran pampalluguejarem pampalluguejaren pampalluguejares pampalluguejareu pampalluguejaria pampalluguejarien pampalluguejaries pampalluguejarà pampalluguejaràs pampalluguejaré pampalluguejaríem pampalluguejaríeu pampalluguejassen pampalluguejasses pampalluguejassin pampalluguejassis pampalluguejat pampalluguejats pampalluguejau pampalluguejava pampalluguejaven pampalluguejaves pampalluguejo pampalluguejà pampalluguejàrem pampalluguejàreu pampalluguejàs pampalluguejàssem pampalluguejàsseu pampalluguejàssim pampalluguejàssiu pampalluguejàvem pampalluguejàveu sept val v
mengedipkan

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
panasea

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda

pandero /panˈde.ɾo/ /pənˈdɛ.ɾu/ n masc
tamburin
Instrument membranòfon que consisteix en un cèrcol ample de fusta amb l'ull tapat per un costat o per ambdós amb una pell prima i tibant, sovint amb forats en el cèrcol en els quals van uns cascavells o sonalls.

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemi

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandemi

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
kecoak

panoli /pəˈnɔ.ɫi/ adj
bodoh

panorama /pa.noˈɾa.ma/ /pə.noˈɾa.mə/ /pə.nuˈɾa.mə/ n masc
pemandangan

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
kismis
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
layar
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
celana

panteixar /pan.tejˈʃa/ /pan.tejˈʃaɾ/ /pan.teˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) panteix panteixa panteixada panteixades panteixam panteixant panteixar panteixaran panteixarem panteixaren panteixares panteixareu panteixaria panteixarien panteixaries panteixarà panteixaràs panteixaré panteixaríem panteixaríeu panteixassen panteixasses panteixassin panteixassis panteixat panteixats panteixau panteixava panteixaven panteixaves panteixem panteixen panteixes panteixessen panteixesses panteixessin panteixessis panteixeu panteixi panteixin panteixis panteixo panteixà panteixàrem panteixàreu panteixàs panteixàssem panteixàsseu panteixàssim panteixàssiu panteixàvem panteixàveu panteixés panteixéssem panteixésseu panteixéssim panteixéssiu panteixí sept v
mengembus

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
paya

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
perut
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
betis

pany n masc
kunci
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

panícula /paˈni.ku.ɫa/ /pəˈni.ku.ɫə/ n fem
malai

panís /paˈnis/ /pəˈnis/ n masc
jagung
Blat de moro.
El gra del blat de moro.

papa /ˈpa.pa/ n masc
paus
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
kupu-kupu
Insecte lepidòpter.

papar /paˈpa/ /paˈpaɾ/ /pəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pap papa papada papades papam papant papar papara paparan paparem paparen papares papareu paparia paparien paparies paparà paparàs paparé paparíem paparíeu papassen papasses papassin papassis papat papats papau papava papaven papaves pape papem papen papes papessen papesses papessin papessis papeu papi papin papis papo papà papàrem papàreu papàs papàssem papàsseu papàssim papàssiu papàvem papàveu papés papéssem papésseu papéssim papéssiu papí sept val v
menelan

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
caplak
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
pes
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
kertas
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
rol, actuació

paper higiènic n masc
kertas toilet

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papirus

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
origami

papu /ˈpa.pu/ n masc
kelapa

para-sol /ˌpa.ɾaˈsɔɫ/ /ˌpa.ɾəˈsɔɫ/ n masc
parasol

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
stasiun
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.
henti
(basquetbol) Acció i efecte d'un jugador de deixar de desplaçar-se mentre fa botar la pilota o espera que la hi passin.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
paradigma

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradoks

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
firdaus surga

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
penahan lumpur

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
payung

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paralitz paralitza paralitzada paralitzades paralitzam paralitzant paralitzar paralitzara paralitzaran paralitzarem paralitzaren paralitzares paralitzareu paralitzaria paralitzarien paralitzaries paralitzarà paralitzaràs paralitzaré paralitzaríem paralitzaríeu paralitzassen paralitzasses paralitzassin paralitzassis paralitzat paralitzats paralitzau paralitzava paralitzaven paralitzaves paralitze paralitzem paralitzen paralitzes paralitzessen paralitzesses paralitzessin paralitzessis paralitzeu paralitzi paralitzin paralitzis paralitzo paralitzà paralitzàrem paralitzàreu paralitzàs paralitzàssem paralitzàsseu paralitzàssim paralitzàssiu paralitzàvem paralitzàveu paralitzés paralitzéssem paralitzésseu paralitzéssim paralitzéssiu paralitzí sept val v
melumpuhkan

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
paralel

parament /pa.ɾaˈmen/ /pa.ɾaˈment/ /pə.ɾəˈmen/ /pə.ɾəˈment/ n masc
menghadap
Cara d’un mur, d’una construcció.

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
perangkap

parapetar /pa.ɾa.peˈta/ /pa.ɾa.peˈtaɾ/ /pə.ɾə.pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parapet parapeta parapetada parapetades parapetam parapetant parapetar parapetara parapetaran parapetarem parapetaren parapetares parapetareu parapetaria parapetarien parapetaries parapetarà parapetaràs parapetaré parapetaríem parapetaríeu parapetassen parapetasses parapetassin parapetassis parapetat parapetats parapetau parapetava parapetaven parapetaves parapete parapetem parapeten parapetes parapetessen parapetesses parapetessin parapetessis parapeteu parapeti parapetin parapetis parapeto parapetà parapetàrem parapetàreu parapetàs parapetàssem parapetàsseu parapetàssim parapetàssiu parapetàvem parapetàveu parapetés parapetéssem parapetésseu parapetéssim parapetéssiu parapetí sept val v
melindungi

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ par para parada parades param parant parar parara pararan pararem pararen parares parareu pararia pararien pararies pararà pararàs pararé pararíem pararíeu parassen parasses parassin parassis parat parats parau parava paraven paraves pare parem paren pares paressen paresses paressin paressis pareu pari parin paris paro parà paràrem paràreu paràs paràssem paràsseu paràssim paràssiu paràvem paràveu parés paréssem parésseu paréssim paréssiu parí sept val v
henti
Aturar una cosa perquè no avanci.
menyunting
Preparar una cosa per al seu funcionament o servei.

parat /paˈɾat/ /pəˈɾat/ adj masc
lambat

paratge /paˈɾa.d͡ʒe/ /pəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
bangsawan
Espai natural.
Família d'ascendència noble.

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
kata
Allò que es diu.

paraulejar /pa.ɾaw.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɾaw.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾaw.ɫeˈʒa/ /pə.ɾəw.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɾəw.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ paraulege paraulegem paraulegen parauleges paraulegessen paraulegesses paraulegessin paraulegessis paraulegeu paraulegi paraulegin paraulegis paraulegés paraulegéssem paraulegésseu paraulegéssim paraulegéssiu paraulegí parauleig parauleja paraulejada paraulejades paraulejam paraulejant paraulejar paraulejara paraulejaran paraulejarem paraulejaren paraulejares paraulejareu paraulejaria paraulejarien paraulejaries paraulejarà paraulejaràs paraulejaré paraulejaríem paraulejaríeu paraulejassen paraulejasses paraulejassin paraulejassis paraulejat paraulejats paraulejau paraulejava paraulejaven paraulejaves paraulejo paraulejà paraulejàrem paraulejàreu paraulejàs paraulejàssem paraulejàsseu paraulejàssim paraulejàssiu paraulejàvem paraulejàveu sept val v
mengoceh

parc /ˈpark/ n masc
taman
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
parsial

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
burung gereja
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
ayah bapak bapa
Progenitor masculí.

pareidolia /pa.ɾej.ðoˈɫi.a/ /pə.ɾəj.ðoˈɫi.ə/ /pə.ɾəj.ðuˈɫi.ə/ n masc
pareidolia

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ parella parells adj masc
mirip
Dos semblants o iguals.
rekan
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
pasang
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.
satu
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
pasangan
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
rekan
Forma plural de parell.

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
Bapa Kami

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ n masc
kerabat

parer /paˈɾe/ /paˈɾeɾ/ /pəˈɾə/ /pəˈɾɛ/ n masc
nalar

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
dinding
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

paret esquerra n fem
dinding

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
melahirkan

parió /pa.ɾiˈo/ /pə.ɾiˈo/ adj masc
sederajat
Igual, semblant, company, companyó, parell.

parkour /parˈkur/ n masc
parkur

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
bahasa

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlemen
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ adj masc
parlementer
Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
penutur

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
berbicara
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parolejar /pa.ɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾo.ɫeˈʒa/ /pə.ɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɾu.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) parolegem parolegen paroleges parolegessen parolegesses parolegessin parolegessis parolegeu parolegi parolegin parolegis parolegés parolegéssem parolegésseu parolegéssim parolegéssiu parolegí paroleig paroleja parolejada parolejades parolejam parolejant parolejar parolejaran parolejarem parolejaren parolejares parolejareu parolejaria parolejarien parolejaries parolejarà parolejaràs parolejaré parolejaríem parolejaríeu parolejassen parolejasses parolejassin parolejassis parolejat parolejats parolejau parolejava parolejaven parolejaves parolejo parolejà parolejàrem parolejàreu parolejàs parolejàssem parolejàsseu parolejàssim parolejàssiu parolejàvem parolejàveu sept v
mengoceh

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
kelopak mata

parpelleig /paɾ.peˈʎet͡ʃ/ /pər.pəˈʎɛt͡ʃ/ /pəɾ.pəˈʎət͡ʃ/ n masc
mengedipkan
Acte o efecte de parpellejar.

parpellejar /par.pe.ʎeˈʒa/ /paɾ.pe.ʎeˈd͡ʒa/ /paɾ.pe.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pər.pə.ʎəˈʒa/ /pəɾ.pə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parpellege parpellegem parpellegen parpelleges parpellegessen parpellegesses parpellegessin parpellegessis parpellegeu parpellegi parpellegin parpellegis parpellegés parpellegéssem parpellegésseu parpellegéssim parpellegéssiu parpellegí parpelleja parpellejada parpellejades parpellejant parpellejar parpellejara parpellejaran parpellejarem parpellejaren parpellejares parpellejareu parpellejaria parpellejarien parpellejaries parpellejarà parpellejaràs parpellejaré parpellejaríem parpellejaríeu parpellejassen parpellejasses parpellejat parpellejats parpellejava parpellejaven parpellejaves parpellejo parpellejà parpellejàrem parpellejàreu parpellejàssem parpellejàsseu parpellejàvem parpellejàveu sept val val (1) v
berkedip
Tancar i obrir les parpelles.

parrac /paˈrak/ /pəˈrak/ n masc
lap

parrell /paˈreʎ/ n masc
gipsum
Guix amb què s’acostuma a mesclar el vi.

parroquià /pa.ro.kiˈa/ /pə.ro.kiˈa/ /pə.ru.kiˈa/ n masc
pelanggan

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
paroki

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
parsimoni

part n fem
bagian
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
lahir
Acte de donar a llum a un infant.

part interessada n fem
pemilik kepentingan

partenaire /par.teˈnɛɾ/ n neut
mitra

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
keikutsertaan

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
partisipan
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
partisipan
Individu que participa en alguna cosa.

participar /par.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpaɾ/ /pər.ti.siˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ particip participa participada participades participam participant participar participara participaran participarem participaren participares participareu participaria participarien participaries participarà participaràs participaré participaríem participaríeu participassen participasses participassin participassis participat participats participau participava participaven participaves participe participem participen participes participessen participesses participessin participessis participeu participi participin participis participo participà participàrem participàreu participàs participàssem participàsseu participàssim participàssiu participàvem participàveu participés participéssem participésseu participéssim participéssiu participí sept val v
ambil bagian
(intransitiu) Prendre part d'alguna activitat o grup.

particularitzar /par.ti.ku.ɫa.ɾiˈd͡za/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈza/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /pər.ti.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ particularitz particularitza particularitzada particularitzades particularitzam particularitzant particularitzar particularitzara particularitzaran particularitzarem particularitzaren particularitzares particularitzareu particularitzaria particularitzarien particularitzaries particularitzarà particularitzaràs particularitzaré particularitzaríem particularitzaríeu particularitzassen particularitzasses particularitzassin particularitzassis particularitzat particularitzats particularitzau particularitzava particularitzaven particularitzaves particularitze particularitzem particularitzen particularitzes particularitzessen particularitzesses particularitzessin particularitzessis particularitzeu particularitzi particularitzin particularitzis particularitzo particularitzà particularitzàrem particularitzàreu particularitzàs particularitzàssem particularitzàsseu particularitzàssim particularitzàssiu particularitzàvem particularitzàveu particularitzés particularitzéssem particularitzésseu particularitzéssim particularitzéssiu particularitzí sept val v
memisahkan diri
Fer especial distinció d’alguna persona.

partida /paɾˈti.ða/ /pərˈti.ðə/ n fem
permainan
(esports de pilota, dards, escacs) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un joc o en pilota valenciana per a determinar un guanyador, consistent a arribar en primer lloc a una puntuació determinada, aconseguir una puntuació més alta que l'adversari o bé conduir l'adversari a una situació en la qual ja no pugui efectuar cap més jugada.

partidari /paɾ.tiˈða.ɾi/ adj masc
parsial
Que és favorable a una persona o cosa, seguidor d'una doctrina...

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ bal n-occ occ parteix parteixen parteixes parteixi parteixin parteixis parteixo partesc partesqui partesquin partesquis partia partida partides partien parties partiguem partigueu partim partint partir partira partiran partirem partiren partires partireu partiria partirien partiries partirà partiràs partiré partiríem partiríeu partisc partisca partisquen partisques partissen partisses partissin partissis partit partits partiu partix partixen partixes partixo partí partíem partíeu partírem partíreu partís partíssem partísseu partíssim partíssiu sept val v
belah
(transitiu) Trencar en dues parts, obrir al llarg.
bagi
(transitiu) Dividir en parts per a repartir.
berangkat
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.
menjalankan
(intransitiu) Prendre com a base o punt de partida.

partit /paɾˈtit/ n masc
partai
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
buruan
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
partitur

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
partikel

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parabel

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
paragraf

paràlisi cerebral n fem
lumpuh otak

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ paràsita adj masc
benalu
Que depèn d'una altra espècie per sobreviure.

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
benalu
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

pas adv
barangkali
(darrere de no, comparatiu) Reforç negatiu del segon terme de la comparació.

pas n masc
langkah
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pas de vianants n masc
(tempat) penyeberangan pejalan kaki

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
langkah
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passada d'avantbraços n fem
gali

passada de col·locació n fem
latar

passada semiràpida n fem
titik

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
gang
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.
(tennis, bàdminton) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc delimitades per les línies laterals d'individuals, les línies laterals de dobles i les línies de fons, que serveixen per a ampliar el camp de joc en els partits de dobles.
lorong
(rugbi) Zona d'un camp de joc compresa entre les dues primeres línies d'una melé ordenada.

passapilotes /ˌpa.sa.piˈɫɔ.tes/ /ˌpa.sə.piˈɫɔ.təs/ n neut
buaya

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
paspor

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
masa lalu

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
gemar

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
penumpang
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
jalan kaki
Acte de passejar.

passejada /pa.seˈd͡ʒa.ða/ /pa.seˈʒa.ða/ /pə.səˈd͡ʒa.ðə/ /pə.səˈʒa.ðə/ n fem
jalan-jalan
Recorregut fet passejant.

passejador /pa.se.d͡ʒaˈðoɾ/ /pa.se.ʒaˈðo/ /pə.sə.ʒəˈðo/ n masc
pejalan
Qui passeja acompanyant persones o animals.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ passege passegem passegen passeges passegessen passegesses passegessin passegessis passegeu passegi passegin passegis passegés passegéssem passegésseu passegéssim passegéssiu passegí passeig passeja passejada passejades passejam passejant passejar passejara passejaran passejarem passejaren passejares passejareu passejaria passejarien passejaries passejarà passejaràs passejaré passejaríem passejaríeu passejassen passejasses passejassin passejassis passejat passejats passejau passejava passejaven passejaves passejo passejà passejàrem passejàreu passejàs passejàssem passejàsseu passejàssim passejàssiu passejàvem passejàveu sept val v
jalan
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passerell /pa.seˈɾeʎ/ /pə.səˈɾeʎ/ n masc
pemula
Ocell de la família dels fringíl·lids molt apreciat pel seu cant com a ocell de gàbia (Linaria cannabina).
(figurat) Novell en alguna activitat, amb ingenuïtat per falta d’experiència.

passes /ˈpa.ses/ /ˈpa.səs/ n fem
pasar

passi-ho bé /paˌsiwˈbe/ /pəˌsiwˈβe/ Interjection
pamit

passivitat n fem
kepasifan

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
asmara

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
adonan

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
wortel bortel
Arrel comestible de la planta anterior.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
palungan
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
bar
Peça petita de pasta solidificada.
obat
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
gembala
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastura /pasˈtu.ɾa/ /pəsˈtu.ɾə/ n fem
padang rumput

pastís /pasˈtis/ n masc
kue
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patapam /pa.taˈpam/ /pə.təˈpam/ Interjection
dentuman
Soroll d’una cosa o d’algú que cau estrepitosament.
Expressió de la justesa o encert.

pataquejar /pa.ta.keˈd͡ʒa/ /pa.ta.keˈd͡ʒaɾ/ /pa.ta.keˈʒa/ /pə.tə.kəˈd͡ʒa/ /pə.tə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pataquege pataquegem pataquegen pataqueges pataquegessen pataquegesses pataquegessin pataquegessis pataquegeu pataquegi pataquegin pataquegis pataquegés pataquegéssem pataquegésseu pataquegéssim pataquegéssiu pataquegí pataqueja pataquejada pataquejades pataquejant pataquejar pataquejara pataquejaran pataquejarem pataquejaren pataquejares pataquejareu pataquejaria pataquejarien pataquejaries pataquejarà pataquejaràs pataquejaré pataquejaríem pataquejaríeu pataquejassen pataquejasses pataquejat pataquejats pataquejava pataquejaven pataquejaves pataquejo pataquejà pataquejàrem pataquejàreu pataquejàssem pataquejàsseu pataquejàvem pataquejàveu sept val val (1) v
bentur

patata /pəˈta.tə/ n fem
kentang

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
patena

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
oktroi
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
paten
Llicència administrativa per a exercir una activitat.
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patenta /paˈten.ta/ /pəˈten.tə/ n fem
perpeloncoan

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patent patenta patentada patentades patentam patentant patentar patentara patentaran patentarem patentaren patentares patentareu patentaria patentarien patentaries patentarà patentaràs patentaré patentaríem patentaríeu patentassen patentasses patentassin patentassis patentat patentats patentau patentava patentaven patentaves patente patentem patenten patentes patentessen patentesses patentessin patentessis patenteu patenti patentin patentis patento patentà patentàrem patentàreu patentàs patentàssem patentàsseu patentàssim patentàssiu patentàvem patentàveu patentés patentéssem patentésseu patentéssim patentéssiu patentí sept val v
mematenkan

patentitzar /pa.ten.tiˈd͡za/ /pa.ten.tiˈza/ /pa.ten.tiˈzaɾ/ /pə.tən.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ patentitz patentitza patentitzada patentitzades patentitzam patentitzant patentitzar patentitzara patentitzaran patentitzarem patentitzaren patentitzares patentitzareu patentitzaria patentitzarien patentitzaries patentitzarà patentitzaràs patentitzaré patentitzaríem patentitzaríeu patentitzassen patentitzasses patentitzassin patentitzassis patentitzat patentitzats patentitzau patentitzava patentitzaven patentitzaves patentitze patentitzem patentitzen patentitzes patentitzessen patentitzesses patentitzessin patentitzessis patentitzeu patentitzi patentitzin patentitzis patentitzo patentitzà patentitzàrem patentitzàreu patentitzàs patentitzàssem patentitzàsseu patentitzàssim patentitzàssiu patentitzàvem patentitzàveu patentitzés patentitzéssem patentitzésseu patentitzéssim patentitzéssiu patentitzí sept val v
menguak

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
halaman

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
menderita

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
otoped

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ bal n-occ occ pateix pateixen pateixes pateixi pateixin pateixis pateixo patesc patesqui patesquin patesquis patia patida patides patien paties patiguem patigueu patim patint patir patira patiran patirem patiren patires patireu patiria patirien patiries patirà patiràs patiré patiríem patiríeu patisc patisca patisquen patisques patissen patisses patissin patissis patit patits patiu patix patixen patixes patixo patí patíem patíeu patírem patíreu patís patíssem patísseu patíssim patíssiu sept val v
menderita
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.
punya
Tenir, estar posseït d'alguna cosa.

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
patriark

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
pusaka
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrocinar /pa.tɾo.siˈna/ /pa.tɾo.siˈnaɾ/ /pə.tɾo.siˈna/ /pə.tɾu.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrocina patrocinada patrocinades patrocinam patrocinant patrocinar patrocinara patrocinaran patrocinarem patrocinaren patrocinares patrocinareu patrocinaria patrocinarien patrocinaries patrocinarà patrocinaràs patrocinaré patrocinaríem patrocinaríeu patrocinassen patrocinasses patrocinassin patrocinassis patrocinat patrocinats patrocinau patrocinava patrocinaven patrocinaves patrocine patrocinem patrocinen patrocines patrocinessen patrocinesses patrocinessin patrocinessis patrocineu patrocini patrocinin patrocinis patrocino patrocinà patrocinàrem patrocinàreu patrocinàs patrocinàssem patrocinàsseu patrocinàssim patrocinàssiu patrocinàvem patrocinàveu patrocinés patrocinéssem patrocinésseu patrocinéssim patrocinéssiu patrociní patrocín sept val v
sponsor

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrull patrulla patrullada patrullades patrullam patrullant patrullar patrullara patrullaran patrullarem patrullaren patrullares patrullareu patrullaria patrullarien patrullaries patrullarà patrullaràs patrullaré patrullaríem patrullaríeu patrullassen patrullasses patrullassin patrullassis patrullat patrullats patrullau patrullava patrullaven patrullaves patrulle patrullem patrullen patrulles patrullessen patrullesses patrullessin patrullessis patrulleu patrulli patrullin patrullis patrullo patrullà patrullàrem patrullàreu patrullàs patrullàssem patrullàsseu patrullàssim patrullàssiu patrullàvem patrullàveu patrullés patrulléssem patrullésseu patrulléssim patrulléssiu patrullí sept val v
berpatroli

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
kampas

patí de rodes n masc
sepatu roda

pau n fem
damai perdamaian
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
jeda

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pausa pausada pausades pausant pausar pausara pausaran pausarem pausaren pausares pausareu pausaria pausarien pausaries pausarà pausaràs pausaré pausaríem pausaríeu pausassen pausasses pausat pausats pausava pausaven pausaves pause pausem pausen pauses pausessen pausesses pausessin pausessis pauseu pausi pausin pausis pauso pausà pausàrem pausàreu pausàssem pausàsseu pausàvem pausàveu pausés pauséssem pausésseu pauséssim pauséssiu pausí val val (1) v
jeda
(intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
(transitiu) Posar pausa.

pauta /ˈpaw.ta/ /ˈpaw.tə/ n fem
garis bantu
Ratlla o ratlles horitzontals que serveixen de guia per a escriure recte.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
tenda
Tenda de campanya sostinguda per un pal central clavat a terra.
paviliun
Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

pavelló de l'orella n masc
bendera

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
turapan

país /paˈis/ n masc
negara
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
Territori propi d'una ètnia determinada.

paó /paˈo/ n masc
merak merak jantan

pe /ˈpe/ n fem
kencing
Lletra p/P.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
tol

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
merica lada

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
lada
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
dosa
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
dosa

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
garib

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
pedagogi

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pedal

pedalejar /pe.ða.ɫeˈd͡ʒa/ /pe.ða.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ða.ɫeˈʒa/ /pə.ðə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ðə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pedalege pedalegem pedalegen pedaleges pedalegessen pedalegesses pedalegessin pedalegessis pedalegeu pedalegi pedalegin pedalegis pedalegés pedalegéssem pedalegésseu pedalegéssim pedalegéssiu pedalegí pedaleig pedaleja pedalejada pedalejades pedalejam pedalejant pedalejar pedalejara pedalejaran pedalejarem pedalejaren pedalejares pedalejareu pedalejaria pedalejarien pedalejaries pedalejarà pedalejaràs pedalejaré pedalejaríem pedalejaríeu pedalejassen pedalejasses pedalejassin pedalejassis pedalejat pedalejats pedalejau pedalejava pedalejaven pedalejaves pedalejo pedalejà pedalejàrem pedalejàreu pedalejàs pedalejàssem pedalejàsseu pedalejàssim pedalejàssiu pedalejàvem pedalejàveu sept val v
pedal

pedaç /peˈðas/ n masc
tambalan
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
dokter anak

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pediatri

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
batu
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedrejar /pe.ðɾeˈd͡ʒa/ /pe.ðɾeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ðɾeˈʒa/ /pə.ðɾəˈd͡ʒa/ /pə.ðɾəˈʒa/ occ pedrege pedregem pedregen pedreges pedregessen pedregesses pedregessin pedregessis pedregeu pedregi pedregin pedregis pedregés pedregéssem pedregésseu pedregéssim pedregéssiu pedregí pedreja pedrejada pedrejades pedrejant pedrejar pedrejaran pedrejarem pedrejaren pedrejares pedrejareu pedrejaria pedrejarien pedrejaries pedrejarà pedrejaràs pedrejaré pedrejaríem pedrejaríeu pedrejat pedrejats pedrejava pedrejaven pedrejaves pedrejo pedrejà pedrejàrem pedrejàreu pedrejàvem pedrejàveu sept v
kotor
(figurat, septentrional, central) Malmetre, especialment els camps i en conseqüència la salut.

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
ampela
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
tambang

pedreta /peˈðɾe.ta/ /pəˈðɾə.tə/ /pəˈðɾɛ.tə/ n fem
kerikil

pega /ˈpe.ɣa/ /ˈpe.ɣə/ /ˈpi.ɣə/ /ˈpə.ɣə/ /ˈpɛ.ɣə/ n fem
lem

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peg pega pegada pegades pegam pegant pegar pegara pegaran pegarem pegaren pegares pegareu pegaria pegarien pegaries pegarà pegaràs pegaré pegaríem pegaríeu pegassen pegasses pegassin pegassis pegat pegats pegau pegava pegaven pegaves pego pegue peguem peguen pegues peguessen peguesses peguessin peguessis pegueu pegui peguin peguis pegués peguéssem peguésseu peguéssim peguéssiu peguí pegà pegàrem pegàreu pegàs pegàssem pegàsseu pegàssim pegàssiu pegàvem pegàveu sept val v
beri
Donar un cop o cops amb una certa força.
hajar
Topar un cos amb un altre.

pegat /peˈɣat/ /piˈɣat/ /pəˈɣat/ n masc
pelekat
Tros de roba que es cus per tapar un forat. Tros de goma que s'enganxa a un neumàtic per tapar un trencat.
Solució provisional i no gaire ben feta.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
ikan
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ n neut
Pisces

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
peziarah
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pelikan

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
kulit
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pellofa /peˈʎɔ.fa/ /peˈʎɔ.fɔ/ n fem
siung
Coberta no comestible d'alguns fruits o llavors.

pel·licular /pe.ɫi.kuˈɫa/ /pe.ɫi.kuˈɫaɾ/ /peɫ.ɫi.kuˈɫa/ /peɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ /pə.ɫi.kuˈɫa/ /pə.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫa/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pel·licula pel·liculada pel·liculades pel·liculant pel·licular pel·liculara pel·licularan pel·licularem pel·licularen pel·liculares pel·liculareu pel·licularia pel·licularien pel·licularies pel·licularà pel·licularàs pel·licularé pel·licularíem pel·licularíeu pel·liculassen pel·liculasses pel·liculat pel·liculats pel·liculava pel·liculaven pel·liculaves pel·licule pel·liculem pel·liculen pel·licules pel·liculessen pel·liculesses pel·liculessin pel·liculessis pel·liculeu pel·liculi pel·liculin pel·liculis pel·liculo pel·liculà pel·liculàrem pel·liculàreu pel·liculàssem pel·liculàsseu pel·liculàvem pel·liculàveu pel·liculés pel·liculéssem pel·liculésseu pel·liculéssim pel·liculéssiu pel·liculí val val (1) v
mantel
(agricultura) Aplicar una cap fina a les llavors, una pel·liculació.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
film
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
pilu
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.
jerih payah
Càstig judicial.

penar /peˈna/ /peˈnaɾ/ /pəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pen pena penada penades penam penant penar penara penaran penarem penaren penares penareu penaria penarien penaries penarà penaràs penaré penaríem penaríeu penassen penasses penassin penassis penat penats penau penava penaven penaves pene penem penen penes penessen penesses penessin penessis peneu peni penin penis peno penà penàrem penàreu penàs penàssem penàsseu penàssim penàssiu penàvem penàveu penés penéssem penésseu penéssim penéssiu pení sept val v
menghukum

pendolar /pen.doˈɫa/ /pen.doˈɫaɾ/ /pən.doˈɫa/ /pən.duˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pendola pendolada pendolades pendolant pendolar pendolara pendolaran pendolarem pendolaren pendolares pendolareu pendolaria pendolarien pendolaries pendolarà pendolaràs pendolaré pendolaríem pendolaríeu pendolassen pendolasses pendolat pendolats pendolava pendolaven pendolaves pendole pendolem pendolen pendoles pendolessen pendolesses pendolessin pendolessis pendoleu pendoli pendolin pendolis pendolo pendolà pendolàrem pendolàreu pendolàssem pendolàsseu pendolàvem pendolàveu pendolés pendoléssem pendolésseu pendoléssim pendoléssiu pendolí sept val val (1) v
ayun

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
penyesalan

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ bal n-occ occ penedeix penedeixen penedeixes penedeixi penedeixin penedeixis penedeixo peneden penedesc penedesqui penedesquin penedesquis penedi penedia penedida penedides penedien penedies penediguem penedigueu penedim penedin penedint penedir penedira penediran penedirem penediren penedires penedireu penediria penedirien penediries penedirà penediràs penediré penediríem penediríeu penedis penedisc penedisca penedisquen penedisques penedissen penedisses penedissin penedissis penedit penedits penediu penedix penedixen penedixes penedixo penedí penedíem penedíeu penedírem penedíreu penedís penedíssem penedísseu penedíssim penedíssiu penet penets sept val v
menyesali

penell /peˈneʎ/ n masc
baling-baling

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ n fem
penetrasi
(voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
penisilin

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
penis burung

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ n masc
gantungan
Estri per tenir la roba penjada.

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penge pengem pengen penges pengessen pengesses pengessin pengessis pengeu pengi pengin pengis pengés pengéssem pengésseu pengéssim pengéssiu pengí penj penja penjada penjades penjam penjant penjar penjara penjaran penjarem penjaren penjares penjareu penjaria penjarien penjaries penjarà penjaràs penjaré penjaríem penjaríeu penjassen penjasses penjassin penjassis penjat penjats penjau penjava penjaven penjaves penjo penjà penjàrem penjàreu penjàs penjàssem penjàsseu penjàssim penjàssiu penjàvem penjàveu sept val v
gantung
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.
unggah
(informàtica) Transferir dades o fitxers d'un dispositiu perifèric a un de central, especialment d'un ordinador personal a un servidor d'Internet.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
liontin

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
pikiran

pensament crític n masc
berpikir kritis

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
pikir

pensar-s'hi /penˈsaɾ.si/ /pənˈsar.si/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
berpikir

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pension pensiona pensionada pensionades pensionam pensionant pensionar pensionara pensionaran pensionarem pensionaren pensionares pensionareu pensionaria pensionarien pensionaries pensionarà pensionaràs pensionaré pensionaríem pensionaríeu pensionassen pensionasses pensionassin pensionassis pensionat pensionats pensionau pensionava pensionaven pensionaves pensione pensionem pensionen pensiones pensionessen pensionesses pensionessin pensionessis pensioneu pensioni pensionin pensionis pensiono pensionà pensionàrem pensionàreu pensionàs pensionàssem pensionàsseu pensionàssim pensionàssiu pensionàvem pensionàveu pensionés pensionéssem pensionésseu pensionéssim pensionéssiu pensioní sept val v
pensiun

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
losmen
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
tongkat

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
sisir
Posar en ordre els cabells amb una pinta.
gosok
(tennis de taula) Fregar suaument la pilota amb la pala per imprimir-li un efecte determinat.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
tebing

penyorar /pe.ɲoˈɾa/ /pe.ɲoˈɾaɾ/ /pə.ɲoˈɾa/ /pə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penyor penyora penyorada penyorades penyoram penyorant penyorar penyorara penyoraran penyorarem penyoraren penyorares penyorareu penyoraria penyorarien penyoraries penyorarà penyoraràs penyoraré penyoraríem penyoraríeu penyorassen penyorasses penyorassin penyorassis penyorat penyorats penyorau penyorava penyoraven penyoraves penyore penyorem penyoren penyores penyoressen penyoresses penyoressin penyoressis penyoreu penyori penyorin penyoris penyoro penyorà penyoràrem penyoràreu penyoràs penyoràssem penyoràsseu penyoràssim penyoràssiu penyoràvem penyoràveu penyorés penyoréssem penyorésseu penyoréssim penyoréssiu penyorí sept val v
apal

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
semenanjung jazirah

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
bagi

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
bagi

per exemple adv
misalnya

per molts anys Interjection
selamat ulang tahun
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
mengapa kenapa

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
pir

peraltar /pe.ɾaɫˈta/ /pe.ɾaɫˈtaɾ/ /pə.ɾəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ peralta peraltada peraltades peraltant peraltar peraltara peraltaran peraltarem peraltaren peraltares peraltareu peraltaria peraltarien peraltaries peraltarà peraltaràs peraltaré peraltaríem peraltaríeu peraltassen peraltasses peraltat peraltats peraltava peraltaven peraltaves peralte peraltem peralten peraltes peraltessen peraltesses peraltessin peraltessis peralteu peralti peraltin peraltis peralto peraltà peraltàrem peraltàreu peraltàssem peraltàsseu peraltàvem peraltàveu peraltés peraltéssem peraltésseu peraltéssim peraltéssiu peraltí sept val val (1) v
gosong
Inclinar la part exterior d’un revolt per tal de disminuir la força centrífuga sobre els vehicles.

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
hinggap

percaçar /per.kaˈsa/ /peɾ.kaˈsa/ /peɾ.kaˈsaɾ/ /pər.kəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ percace percacem percacen percaces percacessen percacesses percacessin percacessis percaceu percaci percacin percacis percacés percacéssem percacésseu percacéssim percacéssiu percací percaç percaça percaçada percaçades percaçam percaçant percaçar percaçara percaçaran percaçarem percaçaren percaçares percaçareu percaçaria percaçarien percaçaries percaçarà percaçaràs percaçaré percaçaríem percaçaríeu percaçassen percaçasses percaçassin percaçassis percaçat percaçats percaçau percaçava percaçaven percaçaves percaço percaçà percaçàrem percaçàreu percaçàs percaçàssem percaçàsseu percaçàssim percaçàssiu percaçàvem percaçàveu sept val v
cari

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ bal occ perceba percebem perceben percebent percebera perceberen perceberes percebes percebessen percebesses percebessin percebessis percebeu percebi percebia percebien percebies percebin percebis percebo percebran percebre percebrem percebreu percebria percebrien percebries percebrà percebràs percebré percebríem percebríeu percebuda percebudes percebut percebuts percebé percebérem percebéreu percebés percebéssem percebésseu percebéssim percebéssiu percebí percebíem percebíeu percep perceps sept val v
mengutip
Copsar per mitjà dels sentits.
Rebre els diners que pertoquen.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
persentase

percudir /per.kuˈði/ /peɾ.kuˈði/ /peɾ.kuˈðiɾ/ /pər.kuˈði/ bal centr n-occ occ percuda percudeix percudeixen percudeixes percudeixi percudeixin percudeixis percudeixo percuden percudes percudesc percudesqui percudesquin percudesquis percudi percudia percudida percudides percudien percudies percudiguem percudigueu percudim percudin percudint percudir percudira percudiran percudirem percudiren percudires percudireu percudiria percudirien percudiries percudirà percudiràs percudiré percudiríem percudiríeu percudis percudisc percudisca percudisquen percudisques percudissen percudisses percudissin percudissis percudit percudits percudiu percudix percudixen percudixes percudixo percudo percudí percudíem percudíeu percudírem percudíreu percudís percudíssem percudísseu percudíssim percudíssiu percut percuts sept val v
keran

perdedor /per.ðeˈðo/ /peɾ.ðeˈðoɾ/ /pər.dəˈðo/ n masc
bedebah
Persona que perd o ha perdut alguna cosa.

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
ampun
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ alg bal occ perd perda perdem perden perdent perdera perderen perderes perdes perdessen perdesses perdessin perdessis perdeu perdi perdia perdien perdies perdin perdis perdo perdran perdre perdrem perdreu perdria perdrien perdries perdrà perdràs perdré perdríem perdríeu perds perduda perdudes perdut perduts perdé perdérem perdéreu perdés perdéssem perdésseu perdéssim perdéssiu perdí perdíem perdíeu sept val v
hilang
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdulari /peɾ.ðuˈɫa.ɾi/ /pər.duˈɫa.ɾi/ n masc
abai

perdurar /per.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾaɾ/ /pər.duˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdur perdura perdurada perdurades perduram perdurant perdurar perdurara perduraran perdurarem perduraren perdurares perdurareu perduraria perdurarien perduraries perdurarà perduraràs perduraré perduraríem perduraríeu perdurassen perdurasses perdurassin perdurassis perdurat perdurats perdurau perdurava perduraven perduraves perdure perdurem perduren perdures perduressen perduresses perduressin perduressis perdureu perduri perdurin perduris perduro perdurà perduràrem perduràreu perduràs perduràssem perduràsseu perduràssim perduràssiu perduràvem perduràveu perdurés perduréssem perdurésseu perduréssim perduréssiu perdurí sept val v
menderita

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
maaf
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
ampun
Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peregrina peregrinada peregrinades peregrinam peregrinant peregrinar peregrinara peregrinaran peregrinarem peregrinaren peregrinares peregrinareu peregrinaria peregrinarien peregrinaries peregrinarà peregrinaràs peregrinaré peregrinaríem peregrinaríeu peregrinassen peregrinasses peregrinassin peregrinassis peregrinat peregrinats peregrinau peregrinava peregrinaven peregrinaves peregrine peregrinem peregrinen peregrines peregrinessen peregrinesses peregrinessin peregrinessis peregrineu peregrini peregrinin peregrinis peregrino peregrinà peregrinàrem peregrinàreu peregrinàs peregrinàssem peregrinàsseu peregrinàssim peregrinàssiu peregrinàvem peregrinàveu peregrinés peregrinéssem peregrinésseu peregrinéssim peregrinéssiu peregriní peregrín sept val v
ziarah
Anar a visitar llocs sagrats.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
rewel

peresa /peˈɾe.za/ /pəˈɾə.zə/ /pəˈɾɛ.zə/ n fem
kemalasan
Mandra.
Pecat capital d'accídia, consistent a no fer el suficient en la vida quotidiana, deixar les pròpies obligacions en la laxitud i no complir el deure.

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfeccion perfecciona perfeccionada perfeccionades perfeccionam perfeccionant perfeccionar perfeccionara perfeccionaran perfeccionarem perfeccionaren perfeccionares perfeccionareu perfeccionaria perfeccionarien perfeccionaries perfeccionarà perfeccionaràs perfeccionaré perfeccionaríem perfeccionaríeu perfeccionassen perfeccionasses perfeccionassin perfeccionassis perfeccionat perfeccionats perfeccionau perfeccionava perfeccionaven perfeccionaves perfeccione perfeccionem perfeccionen perfecciones perfeccionessen perfeccionesses perfeccionessin perfeccionessis perfeccioneu perfeccioni perfeccionin perfeccionis perfecciono perfeccionà perfeccionàrem perfeccionàreu perfeccionàs perfeccionàssem perfeccionàsseu perfeccionàssim perfeccionàssiu perfeccionàvem perfeccionàveu perfeccionés perfeccionéssem perfeccionésseu perfeccionéssim perfeccionéssiu perfeccioní sept val v
sempurna

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
kesempurnaan

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
sempurna
Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
sempurna

perforar /per.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾaɾ/ /pər.fuˈɾa/ /pəɾ.foˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfor perfora perforada perforades perforam perforant perforar perforara perforaran perforarem perforaren perforares perforareu perforaria perforarien perforaries perforarà perforaràs perforaré perforaríem perforaríeu perforassen perforasses perforassin perforassis perforat perforats perforau perforava perforaven perforaves perfore perforem perforen perfores perforessen perforesses perforessin perforessis perforeu perfori perforin perforis perforo perforà perforàrem perforàreu perforàs perforàssem perforàsseu perforàssim perforàssiu perforàvem perforàveu perforés perforéssem perforésseu perforéssim perforéssiu perforí sept val v
mengebor

perfum /peɾˈfum/ n masc
parfum minyak wangi

perfumar /per.fuˈma/ /peɾ.fuˈma/ /peɾ.fuˈmaɾ/ /pər.fuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfum perfuma perfumada perfumades perfumam perfumant perfumar perfumara perfumaran perfumarem perfumaren perfumares perfumareu perfumaria perfumarien perfumaries perfumarà perfumaràs perfumaré perfumaríem perfumaríeu perfumassen perfumasses perfumassin perfumassis perfumat perfumats perfumau perfumava perfumaven perfumaves perfume perfumem perfumen perfumes perfumessen perfumesses perfumessin perfumessis perfumeu perfumi perfumin perfumis perfumo perfumà perfumàrem perfumàreu perfumàs perfumàssem perfumàsseu perfumàssim perfumàssiu perfumàvem perfumàveu perfumés perfuméssem perfumésseu perfuméssim perfuméssiu perfumí sept val v
minyak wangi

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
perkamen

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
ibun abadi

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
fana

pericardi /pe.ɾiˈkaɾ.ði/ /pə.ɾiˈkar.di/ n masc
perikardium

perill /peˈɾiʎ/ n masc
bahaya

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
bahaya

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
jurnalisme

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
jurnalis

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
jurnalistik

perit /peˈɾit/ /pəˈɾit/ n masc
ahli

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ n masc
terbitan berkala
Publicació de gran abast amb noticies que genera nova edició de forma freqüent i periòdica (un diari cada dia, un setmanari cada setmana). La informació acostuma a ser de tipus generalista.

perjudici /peɾ.d͡ʒuˈði.si/ /pər.ʒuˈði.si/ n masc
cedera

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perjur perjura perjurada perjurades perjuram perjurant perjurar perjurara perjuraran perjurarem perjuraren perjurares perjurareu perjuraria perjurarien perjuraries perjurarà perjuraràs perjuraré perjuraríem perjuraríeu perjurassen perjurasses perjurassin perjurassis perjurat perjurats perjurau perjurava perjuraven perjuraves perjure perjurem perjuren perjures perjuressen perjuresses perjuressin perjuressis perjureu perjuri perjurin perjuris perjuro perjurà perjuràrem perjuràreu perjuràs perjuràssem perjuràsseu perjuràssim perjuràssiu perjuràvem perjuràveu perjurés perjuréssem perjurésseu perjuréssim perjuréssiu perjurí sept val v
sumpah
Jurar molt o per vici o per afegir força a un jurament.

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
mutiara
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

perlejar /per.ɫeˈʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pər.ɫəˈʒa/ /pəɾ.ɫəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perlege perlegem perlegen perleges perlegessen perlegesses perlegessin perlegessis perlegeu perlegi perlegin perlegis perlegés perlegéssem perlegésseu perlegéssim perlegéssiu perlegí perleig perleja perlejada perlejades perlejam perlejant perlejar perlejara perlejaran perlejarem perlejaren perlejares perlejareu perlejaria perlejarien perlejaries perlejarà perlejaràs perlejaré perlejaríem perlejaríeu perlejassen perlejasses perlejassin perlejassis perlejat perlejats perlejau perlejava perlejaven perlejaves perlejo perlejà perlejàrem perlejàreu perlejàs perlejàssem perlejàsseu perlejàssim perlejàssiu perlejàvem perlejàveu sept val v
berbintik-bintik

permagel /ˌper.maˈʒɛɫ/ /ˌper.məˈʒɛɫ/ /ˌpeɾ.maˈd͡ʒɛɫ/ n masc
ibun abadi

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
abadi

permutar /per.muˈta/ /peɾ.muˈta/ /peɾ.muˈtaɾ/ /pər.muˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ permut permuta permutada permutades permutam permutant permutar permutara permutaran permutarem permutaren permutares permutareu permutaria permutarien permutaries permutarà permutaràs permutaré permutaríem permutaríeu permutassen permutasses permutassin permutassis permutat permutats permutau permutava permutaven permutaves permute permutem permuten permutes permutessen permutesses permutessin permutessis permuteu permuti permutin permutis permuto permutà permutàrem permutàreu permutàs permutàssem permutàsseu permutàssim permutàssiu permutàvem permutàveu permutés permutéssem permutésseu permutéssim permutéssiu permutí sept val v
bursa
Intercanviar de lloc dues coses.

pern /ˈpɛrn/ n masc
baut
Clau rodó i de gran cabota quasi rodona.

pernejar /per.neˈʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /pər.nəˈʒa/ /pəɾ.nəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pernege pernegem pernegen perneges pernegessen pernegesses pernegessin pernegessis pernegeu pernegi pernegin pernegis pernegés pernegéssem pernegésseu pernegéssim pernegéssiu pernegí perneig perneja pernejada pernejades pernejam pernejant pernejar pernejara pernejaran pernejarem pernejaren pernejares pernejareu pernejaria pernejarien pernejaries pernejarà pernejaràs pernejaré pernejaríem pernejaríeu pernejassen pernejasses pernejassin pernejassis pernejat pernejats pernejau pernejava pernejaven pernejaves pernejo pernejà pernejàrem pernejàreu pernejàs pernejàssem pernejàsseu pernejàssim pernejàssiu pernejàvem pernejàveu sept val v
menendang

pernil /pərˈniɫ/ n masc
ham
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
tegak lurus

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perpetua perpetuada perpetuades perpetuam perpetuant perpetuar perpetuara perpetuaran perpetuarem perpetuaren perpetuares perpetuareu perpetuaria perpetuarien perpetuaries perpetuarà perpetuaràs perpetuaré perpetuaríem perpetuaríeu perpetuassen perpetuasses perpetuassin perpetuassis perpetuat perpetuats perpetuau perpetuava perpetuaven perpetuaves perpetue perpetuem perpetuen perpetues perpetuessen perpetuesses perpetuessin perpetuessis perpetueu perpetuo perpetuu perpetuà perpetuàrem perpetuàreu perpetuàs perpetuàssem perpetuàsseu perpetuàssim perpetuàssiu perpetuàvem perpetuàveu perpetués perpetuéssem perpetuésseu perpetuéssim perpetuéssiu perpetuí perpetuï perpetuïn perpetuïs sept val v
melanggengkan

perquirir /per.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾiɾ/ /pər.kiˈɾi/ bal n-occ occ perquireix perquireixen perquireixes perquireixi perquireixin perquireixis perquireixo perquiresc perquiresqui perquiresquin perquiresquis perquiria perquirida perquirides perquirien perquiries perquiriguem perquirigueu perquirim perquirint perquirir perquirira perquiriran perquirirem perquiriren perquirires perquirireu perquiriria perquiririen perquiriries perquirirà perquiriràs perquiriré perquiriríem perquiriríeu perquirisc perquirisca perquirisquen perquirisques perquirissen perquirisses perquirissin perquirissis perquirit perquirits perquiriu perquirix perquirixen perquirixes perquirixo perquirí perquiríem perquiríeu perquirírem perquiríreu perquirís perquiríssem perquirísseu perquiríssim perquiríssiu val v
mengkaji
Escorcollar, especialment per diligència judicial.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
karena
Nexe causal.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
Parsi
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
farsi
Natural de Pèrsia.
Parsi
(només singular) Idioma de Pèrsia.

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ bal n-occ occ persegueix persegueixen persegueixes persegueixi persegueixin persegueixis persegueixo perseguesc perseguesqui perseguesquin perseguesquis perseguia perseguida perseguides perseguien perseguies perseguiguem perseguigueu perseguim perseguint perseguir perseguira perseguiran perseguirem perseguiren perseguires perseguireu perseguiria perseguirien perseguiries perseguirà perseguiràs perseguiré perseguiríem perseguiríeu perseguisc perseguisca perseguisquen perseguisques perseguissen perseguisses perseguissin perseguissis perseguit perseguits perseguiu perseguix perseguixen perseguixes perseguixo perseguí perseguíem perseguíeu perseguírem perseguíreu perseguís perseguíssem perseguísseu perseguíssim perseguíssiu sept val v
mengejar
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
buta

persona /peɾˈso.na/ n fem
orang

persona jurídica n fem
badan hukum

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
personal
Relatiu o pertanyent a la persona.

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ n masc
personal
Treballadors en un local, una empresa.

personalitat n fem
kepribadian
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.
ciri-ciri
Caracterització d'una persona.

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
karakter
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personatge no jugador n masc
karakter non-pemain

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
personifikasi

pertocar /per.toˈka/ /peɾ.toˈka/ /peɾ.toˈkaɾ/ /pər.tuˈka/ /pəɾ.toˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pertoc pertoca pertocada pertocades pertocam pertocant pertocar pertocara pertocaran pertocarem pertocaren pertocares pertocareu pertocaria pertocarien pertocaries pertocarà pertocaràs pertocaré pertocaríem pertocaríeu pertocassen pertocasses pertocassin pertocassis pertocat pertocats pertocau pertocava pertocaven pertocaves pertoco pertocà pertocàrem pertocàreu pertocàs pertocàssem pertocàsseu pertocàssim pertocàssiu pertocàvem pertocàveu pertoque pertoquem pertoquen pertoques pertoquessen pertoquesses pertoquessin pertoquessis pertoqueu pertoqui pertoquin pertoquis pertoqués pertoquéssem pertoquésseu pertoquéssim pertoquéssiu pertoquí sept val v
musim gugur
En un repartiment, tenir dret sobre la part assignada.

pertot /peɾˈtot/ /pərˈtot/ adv
di mana mana

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ bal pertanc pertanga pertanguda pertangudes pertanguem pertanguen pertanguera pertangueren pertangueres pertangues pertanguessen pertanguesses pertanguessin pertanguessis pertangueu pertangui pertanguin pertanguis pertangut pertanguts pertangué pertanguérem pertanguéreu pertangués pertanguéssem pertanguésseu pertanguéssim pertanguéssiu pertanguí pertany pertanyem pertanyen pertanyent pertanyeran pertanyerem pertanyeren pertanyeres pertanyereu pertanyeria pertanyerien pertanyeries pertanyerà pertanyeràs pertanyeré pertanyeríem pertanyeríeu pertanyessin pertanyessis pertanyeu pertanyi pertanyia pertanyien pertanyies pertanyin pertanyis pertanyo pertanys pertanyuda pertanyudes pertanyut pertanyuts pertanyé pertanyérem pertanyéreu pertanyés pertanyéssim pertanyéssiu pertanyí pertanyíem pertanyíeu pertànyer sept val v
kepunyaan
Ésser alguna cosa propietat d'algú.
kecemasan
Correspondre al càrrec o l'obligació d'algú.

pervenir /per.βeˈni/ /peɾ.veˈniɾ/ /peɾ.βeˈni/ /pər.bəˈni/ /pəɾ.vəˈni/ bal occ pervenc pervendran pervendrem pervendreu pervendria pervendrien pervendries pervendrà pervendràs pervendré pervendríem pervendríeu pervenen pervenguda pervengudes pervenguem pervengueren pervengueres pervenguessin pervenguessis pervengueu pervengui pervenguin pervenguis pervengut pervenguts pervengué pervenguérem pervenguéreu pervengués pervenguéssim pervenguéssiu pervenguí pervenia pervenien pervenies pervenim pervenint pervenir perveniu pervens perveníem perveníeu pervinc pervindran pervindrem pervindreu pervindria pervindrien pervindries pervindrà pervindràs pervindré pervindríem pervindríeu pervinga pervinguda pervingudes pervinguem pervinguen pervinguera pervingueren pervingueres pervingues pervinguessen pervinguesses pervinguessin pervinguessis pervingueu pervingui pervinguin pervinguis pervingut pervinguts pervingué pervinguérem pervinguéreu pervingués pervinguéssem pervinguésseu pervinguéssim pervinguéssiu pervinguí pervé pervén val v
capai

pervertir /per.βerˈti/ /peɾ.veɾˈtiɾ/ /peɾ.βeɾˈti/ /pər.bərˈti/ /pəɾ.vəɾˈti/ bal n-occ occ perverteix perverteixen perverteixes perverteixi perverteixin perverteixis perverteixo pervertesc pervertesqui pervertesquin pervertesquis pervertia pervertida pervertides pervertien perverties pervertiguem pervertigueu pervertim pervertint pervertir pervertira pervertiran pervertirem pervertiren pervertires pervertireu pervertiria pervertirien pervertiries pervertirà pervertiràs pervertiré pervertiríem pervertiríeu pervertisc pervertisca pervertisquen pervertisques pervertissen pervertisses pervertissin pervertissis pervertit pervertits pervertiu pervertix pervertixen pervertixes pervertixo pervertí pervertíem pervertíeu pervertírem pervertíreu pervertís pervertíssem pervertísseu pervertíssim pervertíssiu sept val v
cabul

perviure /perˈβiw.ɾe/ /peɾˈviw.ɾe/ /peɾˈβiw.ɾe/ /pərˈbiw.ɾə/ /pəɾˈviw.ɾə/ bal occ pervisc pervisca perviscuda perviscudes perviscut perviscuts pervisquem pervisquen pervisquera pervisqueren pervisqueres pervisques pervisquessen pervisquesses pervisquessin pervisquessis pervisqueu pervisqui pervisquin pervisquis pervisqué pervisquérem pervisquéreu pervisqués pervisquéssem pervisquésseu pervisquéssim pervisquéssiu pervisquí perviu perviuen perviuran perviure perviurem perviureu perviuria perviurien perviuries perviurà perviuràs perviuré perviuríem perviuríeu pervius pervivia pervivien pervivies pervivim pervivint perviviu pervivíem pervivíeu val v
bertahan

perxa /ˈpɛr.t͡ʃa/ /ˈpɛr.ʃə/ /ˈpɛɾ.t͡ʃa/ /ˈpɛɾ.t͡ʃɛ/ n fem
galah
Barra llarga i flexible que els atletes porten a la mà per donar-se impuls en saltar cap amunt.

perxell /peɾˈt͡ʃeʎ/ /pərˈʃeʎ/ n masc
ajir

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
masa
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
tetapi

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
batu dacin
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
berat
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ n masc
jerih payah
Sentiment de disgust i penediment.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pes pesa pesada pesades pesam pesant pesar pesara pesaran pesarem pesaren pesares pesareu pesaria pesarien pesaries pesarà pesaràs pesaré pesaríem pesaríeu pesassen pesasses pesassin pesassis pesat pesats pesau pesava pesaven pesaves pese pesem pesen peses pesessen pesesses pesessin pesessis peseu pesi pesin pesis peso pesà pesàrem pesàreu pesàs pesàssem pesàsseu pesàssim pesàssiu pesàvem pesàveu pesés peséssem pesésseu peséssim peséssiu pesí sept val v
menimbang
(transitiu) Mesurar el pes.

pesar figues v
anggukan

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
berat

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
memancing

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ adj masc
pemancingan
Relatiu a la pesca.

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
nelayan
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
pancing
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
gua Natal

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
sejumput
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pessig pessiga pessigada pessigades pessigam pessigant pessigar pessigara pessigaran pessigarem pessigaren pessigares pessigareu pessigaria pessigarien pessigaries pessigarà pessigaràs pessigaré pessigaríem pessigaríeu pessigassen pessigasses pessigassin pessigassis pessigat pessigats pessigau pessigava pessigaven pessigaves pessigo pessigue pessiguem pessiguen pessigues pessiguessen pessiguesses pessiguessin pessiguessis pessigueu pessigui pessiguin pessiguis pessigués pessiguéssem pessiguésseu pessiguéssim pessiguéssiu pessiguí pessigà pessigàrem pessigàreu pessigàs pessigàssem pessigàsseu pessigàssim pessigàssiu pessigàvem pessigàveu sept val v
mencubit
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessigollejar /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒa/ /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pe.si.ɣo.ʎeˈʒa/ /pə.si.ɣo.ʎəˈd͡ʒa/ /pə.si.ɣu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pessigollege pessigollegem pessigollegen pessigolleges pessigollegessen pessigollegesses pessigollegessin pessigollegessis pessigollegeu pessigollegi pessigollegin pessigollegis pessigollegés pessigollegéssem pessigollegésseu pessigollegéssim pessigollegéssiu pessigollegí pessigolleig pessigolleja pessigollejada pessigollejades pessigollejam pessigollejant pessigollejar pessigollejara pessigollejaran pessigollejarem pessigollejaren pessigollejares pessigollejareu pessigollejaria pessigollejarien pessigollejaries pessigollejarà pessigollejaràs pessigollejaré pessigollejaríem pessigollejaríeu pessigollejassen pessigollejasses pessigollejassin pessigollejassis pessigollejat pessigollejats pessigollejau pessigollejava pessigollejaven pessigollejaves pessigollejo pessigollejà pessigollejàrem pessigollejàreu pessigollejàs pessigollejàssem pessigollejàsseu pessigollejàssim pessigollejàssiu pessigollejàvem pessigollejàveu sept val v
menggelitik

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ n fem
gelitik

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
pesimisme

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pesimistis
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
pes

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
bulu mata idep
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestanyejar /pes.ta.ɲeˈd͡ʒa/ /pes.ta.ɲeˈd͡ʒaɾ/ /pes.ta.ɲeˈʒa/ /pəs.tə.ɲəˈd͡ʒa/ /pəs.tə.ɲəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ pestanyege pestanyegem pestanyegen pestanyeges pestanyegessen pestanyegesses pestanyegessin pestanyegessis pestanyegeu pestanyegi pestanyegin pestanyegis pestanyegés pestanyegéssem pestanyegésseu pestanyegéssim pestanyegéssiu pestanyegí pestanyeig pestanyeja pestanyejada pestanyejades pestanyejam pestanyejant pestanyejar pestanyejara pestanyejaran pestanyejarem pestanyejaren pestanyejares pestanyejareu pestanyejaria pestanyejarien pestanyejaries pestanyejarà pestanyejaràs pestanyejaré pestanyejaríem pestanyejaríeu pestanyejassen pestanyejasses pestanyejassin pestanyejassis pestanyejat pestanyejats pestanyejau pestanyejava pestanyejaven pestanyejaves pestanyejo pestanyejà pestanyejàrem pestanyejàreu pestanyejàs pestanyejàssem pestanyejàsseu pestanyejàssim pestanyejàssiu pestanyejàvem pestanyejàveu sept v.cent val v
mengedipkan

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
kentut
Ventositat expel·lida per l'anus.

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pet peta petada petades petam petant petar petara petaran petarem petaren petares petareu petaria petarien petaries petarà petaràs petaré petaríem petaríeu petassen petasses petassin petassis petat petats petau petava petaven petaves pete petem peten petes petessen petesses petessin petessis peteu peti petin petis peto petà petàrem petàreu petàs petàssem petàsseu petàssim petàssiu petàvem petàveu petés petéssem petésseu petéssim petéssiu petí sept val v
meledak
Causar una explosió, especialment parlant de focs artificials o artilleria.
bentur
Sortir a gran velocitat, disparat, o ser impulsat amb violència, esclat i rapidesa.
letupan
Trencar-se el recipient que conté alguna cosa i sortir el contingut de manera violenta.
bekertak
Fer soroll sec i no gaire fort, com de trencament o d'explosió esmorteïda.
kentut
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
air mancur api
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.
mercon
Petit explosiu de poca potència que s'agafa a un rail de la via perquè quan passi el tren per sobre es detoni i amb això doni un avís sonor d'emergència al maquinista.
Explosiu de potencia limitada i que progressivament va anar reduint la mida fins a ser petit, destinat a destruir obstacles, en especial el que s'utilitzava antigament en accions militars, per exemple, per enderrocar una porta.

petejar /pa.taˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.teˈʒa/ /pə.təˈd͡ʒa/ /pə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petege petegem petegen peteges petegessen petegesses petegessin petegessis petegeu petegi petegin petegis petegés petegéssem petegésseu petegéssim petegéssiu petegí peteig peteja petejada petejades petejam petejant petejar petejara petejaran petejarem petejaren petejares petejareu petejaria petejarien petejaries petejarà petejaràs petejaré petejaríem petejaríeu petejassen petejasses petejassin petejassis petejat petejats petejau petejava petejaven petejaves petejo petejà petejàrem petejàreu petejàs petejàssem petejàsseu petejàssim petejàssiu petejàvem petejàveu sept val v
kentut
Fer pets.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
kaki

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
petisi

petit /peˈtit/ petita adj masc
kecil
De poca grandària, volum o alçada.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
jejak

petjar /peˈd͡ʒa/ /peˈd͡ʒaɾ/ /pəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv n-occ nota1 occ petge petgeguem petgeguessa petgeguessen petgeguesses petgegueu petgegués petgeguéssom petgeguéssou petgem petgen petges petgessa petgessen petgesses petgessi petgessin petgessis petgeu petgi petgin petgis petgés petgéssem petgésseu petgéssim petgéssiu petgí petj petja petjada petjades petjaia petjaien petjaies petjaieu petjam petjant petjar petjara petjaran petjarem petjaren petjares petjareu petjaria petjarien petjaries petjariva petjariven petjarives petjarà petjaràs petjaré petjaríem petjaríeu petjarívem petjaríveu petjassen petjasses petjassin petjassis petjat petjats petjau petjava petjaven petjaves petjavi petjavo petjo petjos petjà petjàiem petjàrem petjàreu petjàs petjàssem petjàsseu petjàssim petjàssiu petjàvem petjàveu petjàvom sept v.cent val v
menginjak-injak

peto /ˈpe.to/ /ˈpe.tu/ /ˈpɛ.tu/ n masc
oto
(esports de pilota) Peça sense mànigues de l'equip d'un jugador que cobreix el tronc, utilitzada per a distingir-se dels jugadors de l'equip adversari.

petonejar /pe.to.neˈd͡ʒa/ /pe.to.neˈd͡ʒaɾ/ /pe.to.neˈʒa/ /pə.to.nəˈd͡ʒa/ /pə.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ petonege petonegem petonegen petoneges petonegessen petonegesses petonegessin petonegessis petonegeu petonegi petonegin petonegis petonegés petonegéssem petonegésseu petonegéssim petonegéssiu petonegí petoneig petoneja petonejada petonejades petonejam petonejant petonejar petonejara petonejaran petonejarem petonejaren petonejares petonejareu petonejaria petonejarien petonejaries petonejarà petonejaràs petonejaré petonejaríem petonejaríeu petonejassen petonejasses petonejassin petonejassis petonejat petonejats petonejau petonejava petonejaven petonejaves petonejo petonejà petonejàrem petonejàreu petonejàs petonejàssem petonejàsseu petonejàssim petonejàssiu petonejàvem petonejàveu sept val v
cium

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ n masc
petrikor

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
minyak bumi
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ adj masc
perminyakan
Relatiu al petroli.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ n masc
kapal tanker minyak
Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.
perminyakan
Persona que es dedica al comerç o a la indústria del petroli.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
kerang
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
ciuman

peu n masc
kaki
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peu del mànec n masc
bokong

peà /peˈa/ n masc
paian

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
potong

peó /peˈo/ n masc
bidak pion
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
kuku

pi n masc
tusam pinus
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
piano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
sayap

pic /ˈpik/ n masc
titik
Punt que es fa amb la punta de la ploma o amb altre instrument semblant.
Cop que es dóna a la porta per trucar.
rintik
Senyal o taca a manera de piga que tenen algunes coses.
antup
Forat que es fa amb instrument petit i de punxa, com l'agulla.
paruh
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
sekop
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ n fem
gigitan
Acció i efecte de picar.
Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
pedas
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.

picaplets /ˌpi.kaˈpɫets/ /ˌpi.kəˈpɫets/ n neut
hiu

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pic pica picada picades picaia picaien picaies picam picant picar picara picaran picarem picaren picares picareu picaria picarien picaries picariva picariven picarives picarà picaràs picaré picaríem picaríeu picarívem picaríveu picassen picasses picassin picassis picat picats picau picava picaven picaves picavi picavo pico picos picà picàiem picàieu picàrem picàreu picàs picàssem picàsseu picàssim picàssiu picàvem picàvets picàveu picàvom pique piqueguem piqueguessa piqueguessen piqueguesses piquegueu piquegués piqueguéssom piqueguéssou piquem piquen piques piquessa piquessen piquesses piquessi piquessin piquessis piqueu piqui piquin piquis piqués piquéssem piquésseu piquéssim piquéssiu piquí sept v.cent val v
bajingan
picar la carn, trinxar-la
banting
Donar cops a alguna cosa amb pedra, bastó, martell o altre instrument.
menggigit
picar l'ullet, fer l'ullet, tancar-lo ràpidament com a signe de complicitat.
(pronominal) Jactar-se d'alguna bona qualitat o habilitat, tenir-se per destre en algun art.
gigit
Mossegar el peix l'esquer posar en l'ham per pescar.
mengambil
Agafar els ocells alguna cosa amb el bec, prendre's el menjar.
cerdas
Coure, causar coïssor, tenir una sensació desagradable de picor, cremor o formigueig.
picar a algú, provocar

picarola /pi.kaˈɾɔ.la/ /pi.kəˈɾɔ.ɫə/ n fem
anak genta

picat /piˈkat/ n masc
loncat indah
Resultat de picar.

pidolar /pi.ðoˈɫa/ /pi.ðoˈɫaɾ/ /pi.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pidola pidolada pidolades pidolant pidolar pidolara pidolaran pidolarem pidolaren pidolares pidolareu pidolaria pidolarien pidolaries pidolarà pidolaràs pidolaré pidolaríem pidolaríeu pidolassen pidolasses pidolat pidolats pidolava pidolaven pidolaves pidole pidolem pidolen pidoles pidolessen pidolesses pidolessin pidolessis pidoleu pidoli pidolin pidolis pidolo pidolà pidolàrem pidolàreu pidolàssem pidolàsseu pidolàvem pidolàveu pidolés pidoléssem pidolésseu pidoléssim pidoléssiu pidolí sept val val (1) v
mengemis

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
kesalehan

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
bintik

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigmen

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
tumpukan
Bateria elèctrica.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
pilar
Element vertical de suport en una construcció.
hulu
(rugbi) Cadascun dels dos primeres línies situats als extrems de la primera línia.

pillar /piˈʎa/ /piˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pill pilla pillada pillades pillam pillant pillar pillara pillaran pillarem pillaren pillares pillareu pillaria pillarien pillaries pillarà pillaràs pillaré pillaríem pillaríeu pillassen pillasses pillassin pillassis pillat pillats pillau pillava pillaven pillaves pille pillem pillen pilles pillessen pillesses pillessin pillessis pilleu pilli pillin pillis pillo pillà pillàrem pillàreu pillàs pillàssem pillàsseu pillàssim pillàssiu pillàvem pillàveu pillés pilléssem pillésseu pilléssim pilléssiu pillí sept val v
menjarah

pilot /piˈɫɔt/ n neut
penerbang
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
bola
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilota morta n fem
mati
(pilota basca) Pilota que té una trajectòria curta després d'un bot, com a conseqüència d'haver estat molt utilitzada o de la naturalesa dels materials que la componen.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pilot pilota pilotada pilotades pilotaia pilotaien pilotaies pilotam pilotant pilotar pilotara pilotaran pilotarem pilotaren pilotares pilotareu pilotaria pilotarien pilotaries pilotariva pilotariven pilotarives pilotarà pilotaràs pilotaré pilotaríem pilotaríeu pilotarívem pilotaríveu pilotassen pilotasses pilotassin pilotassis pilotat pilotats pilotau pilotava pilotaven pilotaves pilotavi pilotavo pilote piloteguem piloteguessa piloteguessen piloteguesses pilotegueu pilotegués piloteguéssom piloteguéssou pilotem piloten pilotes pilotessa pilotessen pilotesses pilotessi pilotessin pilotessis piloteu piloti pilotin pilotis piloto pilotos pilots pilotà pilotàiem pilotàieu pilotàrem pilotàreu pilotàs pilotàssem pilotàsseu pilotàssim pilotàssiu pilotàvem pilotàvets pilotàveu pilotàvom pilotés pilotéssem pilotésseu pilotéssim pilotéssiu pilotí sept v.cent val v
penerbang

piloteig /pi.ɫoˈtet͡ʃ/ /pi.ɫoˈtət͡ʃ/ /pi.ɫuˈtɛt͡ʃ/ n masc
bursa

pinc /ˈpiŋ/ /ˈpiŋk/ /ˈpiŋk/ n masc
merah jambu

pingüí n masc
pinguin

pinta /ˈpin.ta/ n fem
sisir
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintada /pinˈta.ða/ /pinˈta.ðə/ n fem
lukisan
Resultat d'haver pintat.
Guixada o inscripció gràfica (amb pintura, retolador o altre material de gran durabilitat) que hom realitza en parets, vehicles i mobiliari urbà, normalment no propis, per tal d'expressar alguna idea, protesta o simplement per deixar rastre de la seva presència.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
lipstik

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
mencat
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
pelukis

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
cat
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
nanas
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
nanas

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
batu

pinyolet /pi.ɲoˈɫet/ /pi.ɲoˈɫət/ /pi.ɲuˈɫɛt/ n masc
kersik

pinyó n masc
kacang pinus
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
kuas

pinzellar /pin.zeˈʎa/ /pin.zeˈʎaɾ/ /pin.zəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pinzell pinzella pinzellada pinzellades pinzellaia pinzellaien pinzellaies pinzellam pinzellant pinzellar pinzellara pinzellaran pinzellarem pinzellaren pinzellares pinzellareu pinzellaria pinzellarien pinzellaries pinzellariva pinzellariven pinzellarives pinzellarà pinzellaràs pinzellaré pinzellaríem pinzellaríeu pinzellarívem pinzellaríveu pinzellassen pinzellasses pinzellassin pinzellassis pinzellat pinzellats pinzellau pinzellava pinzellaven pinzellaves pinzellavi pinzellavo pinzelle pinzelleguem pinzelleguessa pinzelleguessen pinzelleguesses pinzellegueu pinzellegués pinzelleguéssom pinzelleguéssou pinzellem pinzellen pinzelles pinzellessa pinzellessen pinzellesses pinzellessi pinzellessin pinzellessis pinzelleu pinzelli pinzellin pinzellis pinzello pinzellos pinzells pinzellà pinzellàiem pinzellàieu pinzellàrem pinzellàreu pinzellàs pinzellàssem pinzellàsseu pinzellàssim pinzellàssiu pinzellàvem pinzellàvets pinzellàveu pinzellàvom pinzellés pinzelléssem pinzellésseu pinzelléssim pinzelléssiu pinzellí sept v.cent val v
sikat

pinçar /pinˈsa/ /pinˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg occ pince pincem pincen pinces pincessen pincesses pincessin pincessis pinceu pinci pincin pincis pincés pincéssem pincésseu pincéssim pincéssiu pincí pinç pinça pinçada pinçades pinçant pinçar pinçara pinçaran pinçarem pinçaren pinçares pinçareu pinçaria pinçarien pinçaries pinçarà pinçaràs pinçaré pinçaríem pinçaríeu pinçassen pinçasses pinçat pinçats pinçau pinçava pinçaven pinçaves pinço pinçà pinçàrem pinçàreu pinçàssem pinçàsseu pinçàvem pinçàveu sept val val (1) v
mencubit

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
pipa
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pipí /piˈpi/ n masc
kencing

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piranha

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
bajak laut
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
bajak laut
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ piratege pirategem pirategen pirateges pirategessen pirategesses pirategessin pirategessis pirategeu pirategi pirategin pirategis pirategés pirategéssem pirategésseu pirategéssim pirategéssiu pirategí pirateig pirateja piratejada piratejades piratejam piratejant piratejar piratejara piratejaran piratejarem piratejaren piratejares piratejareu piratejaria piratejarien piratejaries piratejarà piratejaràs piratejaré piratejaríem piratejaríeu piratejassen piratejasses piratejassin piratejassis piratejat piratejats piratejau piratejava piratejaven piratejaves piratejo piratejà piratejàrem piratejàreu piratejàs piratejàssem piratejàsseu piratejàssim piratejàssiu piratejàvem piratejàveu val v
bajak laut
Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
piramida piramid

pis n masc
lantai
Planta superior d'un edifici.
apartemen
(col·loquial, comercial) Habitatge en un edifici amb diverses plantes.

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ n fem
tembikar
Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ /piˈt͡si.nə/ n fem
kolam renang
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pisp pispa pispada pispades pispam pispant pispar pispara pisparan pisparem pisparen pispares pispareu pisparia pisparien pisparies pisparà pisparàs pisparé pisparíem pisparíeu pispassen pispasses pispassin pispassis pispat pispats pispau pispava pispaven pispaves pispe pispem pispen pispes pispessen pispesses pispessin pispessis pispeu pispi pispin pispis pispo pispà pispàrem pispàreu pispàs pispàssem pispàsseu pispàssim pispàssiu pispàvem pispàveu pispés pispéssem pispésseu pispéssim pispéssiu pispí sept val v
mencuri

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
papan tulis
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
petunjuk
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.

pista de joc n fem
gelanggang

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistol

pit n masc
payudara
Mamella, especialment de la dona.

pitch n masc
anggul

pitejar /pi.teˈd͡ʒa/ /pi.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.teˈʒa/ /pi.təˈd͡ʒa/ /pi.təˈʒa/ pitegem pitegen piteges pitegessen pitegesses pitegessin pitegessis pitegeu pitegi pitegin pitegis pitegés pitegéssem pitegésseu pitegéssim pitegéssiu pitegí piteja pitejada pitejades pitejant pitejar pitejaran pitejarem pitejaren pitejares pitejareu pitejaria pitejarien pitejaries pitejarà pitejaràs pitejaré pitejaríem pitejaríeu pitejat pitejats pitejava pitejaven pitejaves pitejo pitejà pitejàrem pitejàreu pitejàvem pitejàveu sept v
ciak

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
oto
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjar /piˈd͡ʒa/ /piˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pitge pitgem pitgen pitges pitgessen pitgesses pitgessin pitgessis pitgeu pitgi pitgin pitgis pitgés pitgéssem pitgésseu pitgéssim pitgéssiu pitgí pitj pitja pitjada pitjades pitjam pitjant pitjar pitjara pitjaran pitjarem pitjaren pitjares pitjareu pitjaria pitjarien pitjaries pitjarà pitjaràs pitjaré pitjaríem pitjaríeu pitjassen pitjasses pitjassin pitjassis pitjat pitjats pitjau pitjava pitjaven pitjaves pitjo pitjà pitjàrem pitjàreu pitjàs pitjàssem pitjàsseu pitjàssim pitjàssiu pitjàvem pitjàveu sept val v
tekan

pitxella /piˈt͡ʃe.ʎa/ /piˈt͡ʃe.ʎə/ n fem
kendi

piu /ˈpiw/ n masc
jarum pentol
Petita peça cilíndrica que forma part d'un mecanisme giratori.

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ piul piula piulada piulades piulam piulant piular piulara piularan piularem piularen piulares piulareu piularia piularien piularies piularà piularàs piularé piularíem piularíeu piulassen piulasses piulassin piulassis piulat piulats piulau piulava piulaven piulaves piule piulem piulen piules piulessen piulesses piulessin piulessis piuleu piuli piulin piulis piulo piulà piulàrem piulàreu piulàs piulàssem piulàsseu piulàssim piulàssiu piulàvem piulàveu piulés piuléssem piulésseu piuléssim piuléssiu piulí sept val v
ciak

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n masc
ayun
(tennis de taula) Acció i efecte d'un jugador de fer un gir sobre si mateix per passar d'una posició de joc de revés a una posició de joc de dreta.

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n neut
tengah
(basquetbol) Jugador generalment situat a prop de la zona de 3 segons, que en la fase d'atac s'encarrega de fer passades, pantalles i llançaments a cistella i d'agafar rebots.

pivotar /pi.voˈta/ /pi.voˈtaɾ/ /pi.vuˈta/ /pi.βoˈta/ /pi.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pivot pivota pivotada pivotades pivotam pivotant pivotar pivotara pivotaran pivotarem pivotaren pivotares pivotareu pivotaria pivotarien pivotaries pivotarà pivotaràs pivotaré pivotaríem pivotaríeu pivotassen pivotasses pivotassin pivotassis pivotat pivotats pivotau pivotava pivotaven pivotaves pivote pivotem pivoten pivotes pivotessen pivotesses pivotessin pivotessis pivoteu pivoti pivotin pivotis pivoto pivotà pivotàrem pivotàreu pivotàs pivotàssem pivotàsseu pivotàssim pivotàssiu pivotàvem pivotàveu pivotés pivotéssem pivotésseu pivotéssim pivotéssiu pivotí sept val v
pangsi

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
kencing
(col·loquial) orinar

pixat /piˈʃat/ n masc
pipis
(col·loquial, sovint en plural) orins

pixatinters /ˌpi.ʃa.tinˈtes/ /ˌpi.ʃa.tinˈteɾs/ /ˌpi.ʃə.tinˈtes/ n neut
meretas
(ol·loquial, despectiu, humorístic) Persona que fa tasques rutinàries d'oficina o de periodisme.

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pió n masc
pion

pla plana plans adj masc
datar
Llis, sense elevacions.

pla n masc
rencana
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
papan
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placar /pɫaˈka/ /pɫaˈkaɾ/ /pɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plac placa placada placades placam placant placar placara placaran placarem placaren placares placareu placaria placarien placaries placarà placaràs placaré placaríem placaríeu placassen placasses placassin placassis placat placats placau placava placaven placaves placo placà placàrem placàreu placàs placàssem placàsseu placàssim placàssiu placàvem placàveu plaque plaquem plaquen plaques plaquessen plaquesses plaquessin plaquessis plaqueu plaqui plaquin plaquis plaqués plaquéssem plaquésseu plaquéssim plaquéssiu plaquí sept val v
menyepuh

placatge /pɫaˈka.d͡ʒe/ /pɫəˈka.d͡ʒə/ n masc
sadur

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
plasenta

placer /pɫaˈse/ /pɫaˈseɾ/ /pɫəˈse/ n masc
memasang
(geologia) Sediment al·luvial amb partícules de minerals preciosos.

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
kesenangan
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
pes

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagiarisme

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plagia plagiada plagiades plagiam plagiant plagiar plagiara plagiaran plagiarem plagiaren plagiares plagiareu plagiaria plagiarien plagiaries plagiarà plagiaràs plagiaré plagiaríem plagiaríeu plagiassen plagiasses plagiassin plagiassis plagiat plagiats plagiau plagiava plagiaven plagiaves plagie plagiem plagien plagies plagiessen plagiesses plagiessin plagiessis plagieu plagii plagio plagià plagiàrem plagiàreu plagiàs plagiàssem plagiàsseu plagiàssim plagiàssiu plagiàvem plagiàveu plagiés plagiéssem plagiésseu plagiéssim plagiéssiu plagií plagiï plagiïn plagiïs sept val v
menjiplak

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plan plana planada planades planam planant planar planara planaran planarem planaren planares planareu planaria planarien planaries planarà planaràs planaré planaríem planaríeu planassen planasses planassin planassis planat planats planau planava planaven planaves plane planem planen planes planessen planesses planessin planessis planeu plani planin planis plano planà planàrem planàreu planàs planàssem planàsseu planàssim planàssiu planàvem planàveu planés planéssem planésseu planéssim planéssiu planí sept val v
melayang
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
luncuran
Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ planege planegem planegen planeges planegessen planegesses planegessin planegessis planegeu planegi planegin planegis planegés planegéssem planegésseu planegéssim planegéssiu planegí planeig planeja planejada planejades planejam planejant planejar planejara planejaran planejarem planejaren planejares planejareu planejaria planejarien planejaries planejarà planejaràs planejaré planejaríem planejaríeu planejassen planejasses planejassin planejassis planejat planejats planejau planejava planejaven planejaves planejo planejà planejàrem planejàreu planejàs planejàssem planejàsseu planejàssim planejàssiu planejàvem planejàveu sept val v
merancang
(transitiu) Fer plans, planificar.

planer /pɫaˈne/ /pɫaˈneɾ/ /pɫəˈne/ adj masc
gampang
Expressat amb termes fàcilment comprensibles.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planit planet

planetari n masc
planetarium

planificar /pɫa.ni.fiˈka/ /pɫa.ni.fiˈkaɾ/ /pɫə.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ planific planifica planificada planificades planificam planificant planificar planificara planificaran planificarem planificaren planificares planificareu planificaria planificarien planificaries planificarà planificaràs planificaré planificaríem planificaríeu planificassen planificasses planificassin planificassis planificat planificats planificau planificava planificaven planificaves planifico planificà planificàrem planificàreu planificàs planificàssem planificàsseu planificàssim planificàssiu planificàvem planificàveu planifique planifiquem planifiquen planifiques planifiquessen planifiquesses planifiquessin planifiquessis planifiqueu planifiqui planifiquin planifiquis planifiqués planifiquéssem planifiquésseu planifiquéssim planifiquéssiu planifiquí sept val v
langganan

planta n fem
tumbuh-tumbuhan tanaman
Vegetal herbaci.
tingkat
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
telapak

plantada de bitlles n fem
pemasang

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
tanam
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
setrika
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.
meloncat ke dalam air
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se a terra cap endavant per colpejar la pilota amb una mà o amb totes dues abans que toqui a terra, esmorteint la topada amb els braços.

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ planx planxa planxada planxades planxam planxant planxar planxara planxaran planxarem planxaren planxares planxareu planxaria planxarien planxaries planxarà planxaràs planxaré planxaríem planxaríeu planxassen planxasses planxassin planxassis planxat planxats planxau planxava planxaven planxaves planxe planxem planxen planxes planxessen planxesses planxessin planxessis planxeu planxi planxin planxis planxo planxà planxàrem planxàreu planxàs planxàssem planxàsseu planxàssim planxàssiu planxàvem planxàveu planxés planxéssem planxésseu planxéssim planxéssiu planxí sept val v
setrika menyeterika

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
keping darah

plat n masc
piring
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
platform
Superfície plana, horitzontal i elevada.
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

plataforma continental n fem
paparan benua

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
pantai

platí /pɫəˈti/ n masc
platina

plató /plaˈto/ /pɫəˈto/ n masc
baki

plaure /ˈplaw.ɾe/ /ˈplaw.ɾə/ bal occ plac plaem plaent plaeu plaga plaguda plagudes plaguem plaguen plaguera plagueren plagueres plagues plaguessen plaguesses plaguessin plaguessis plagueu plagui plaguin plaguis plagut plaguts plagué plaguérem plaguéreu plagués plaguéssem plaguésseu plaguéssim plaguéssiu plaguí plau plauen plauran plaure plaurem plaureu plauria plaurien plauries plaurà plauràs plauré plauríem plauríeu plaus plaíem plaíeu plaïa plaïen plaïes val v
kumohon

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
lapangan

plaçar /pɫaˈsa/ /pɫaˈsaɾ/ /pɫəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ place placem placen places placessen placesses placessin placessis placeu placi placin placis placés placéssem placésseu placéssim placéssiu plací plaç plaça plaçada plaçades plaçam plaçant plaçar plaçara plaçaran plaçarem plaçaren plaçares plaçareu plaçaria plaçarien plaçaries plaçarà plaçaràs plaçaré plaçaríem plaçaríeu plaçassen plaçasses plaçassin plaçassis plaçat plaçats plaçau plaçava plaçaven plaçaves plaço plaçà plaçàrem plaçàreu plaçàs plaçàssem plaçàsseu plaçàssim plaçàssiu plaçàvem plaçàveu sept val v
memasang

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
penuh
Que està farcit fins a estar complet.

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ n masc
serang
(bowling) Resultat màxim, consistent a tombar totes les bitlles amb el primer llançament d'un quadre.

plec /ˈpɫek/ /ˈpɫək/ /ˈpɫɛk/ n masc
peranan
Documents que van junts en un acte administratiu o judicial perquè tenen relació amb una mateixa part del procediment.

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pleg plega plegada plegades plegam plegant plegar plegara plegaran plegarem plegaren plegares plegareu plegaria plegarien plegaries plegarà plegaràs plegaré plegaríem plegaríeu plegassen plegasses plegassin plegassis plegat plegats plegau plegava plegaven plegaves plego plegue pleguem pleguen plegues pleguessen pleguesses pleguessin pleguessis plegueu plegui pleguin pleguis plegués pleguéssem pleguésseu pleguéssim pleguéssiu pleguí plegà plegàrem plegàreu plegàs plegàssem plegàsseu plegàssim plegàssiu plegàvem plegàveu sept val v
tutup
Acabar l'horari laboral, interrompre una feina, una tasca, per seguir més endavant.
henti
Cessar un negoci, una relació laboral.
menadah
Aplegar, collir de terra.

plenamar /ˌpɫe.naˈmaɾ/ /ˌpɫə.nəˈmaɾ/ /ˌpɫɛ.nəˈmar/ n fem
pasang

plepa n neut
orang rewel

plom n masc
timbal timbel

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
bulu
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plomall /pɫoˈmaʎ/ /pɫuˈmaj/ /pɫuˈmaʎ/ n masc
kemoceng
Plomes d'au lligades a un bastó, que es fan servir per torcar la pols que es diposita sobre objectes delicats.

plomar /pɫoˈma/ /pɫoˈmaɾ/ /pɫuˈma/ v
kulit
(transitiu) Deixar sense diners a algú, especialment en apostes.
segel
Assegurar la integritat d'una cosa amb un segell de plom.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
menangis

ploradissa /pɫo.ɾaˈði.sa/ /pɫo.ɾəˈði.sə/ /pɫu.ɾəˈði.sə/ n fem
menangis

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
cengeng

ploraner /pɫo.ɾaˈne/ /pɫo.ɾaˈneɾ/ /pɫo.ɾəˈne/ /pɫu.ɾəˈne/ n masc
cengeng
Persona que plora sovint o per minúcies.

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
menangis tangis

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
hujan
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
hujan

pluja d'idees n fem
curah pendapat

plural adj
bentuk jamak
Que denota més d’un.

plural n masc
bentuk jamak
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plus n masc
ekstra

plànol /ˈpɫa.noɫ/ /ˈpɫa.nuɫ/ n masc
atlas

plànyer /ˈpɫa.ɲe/ /ˈpɫa.ɲeɾ/ /ˈpɫa.ɲə/ bal planc planga planguda plangudes planguem planguen planguera plangueren plangueres plangues planguessen planguesses planguessin planguessis plangueu plangui planguin planguis plangut planguts plangué planguérem planguéreu plangués planguéssem planguésseu planguéssim planguéssiu planguí plany planyem planyen planyent planyeran planyerem planyeren planyeres planyereu planyeria planyerien planyeries planyerà planyeràs planyeré planyeríem planyeríeu planyessin planyessis planyeu planyi planyia planyien planyies planyin planyis planyo planys planyuda planyudes planyut planyuts planyé planyérem planyéreu planyés planyéssim planyéssiu planyí planyíem planyíeu plànyer sept val v
adu
Plorar, lamentar-se.

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
ban

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
radang paru-paru
Pulmonia

poal /poˈaɫ/ /puˈaɫ/ n masc
kendi
(septentrional, tarragoní) càntir

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
populasi
Conjunt de gent residint a una zona.

poblament /po.bɫaˈment/ /po.βɫaˈmen/ /pob.bɫaˈmen/ /pob.bɫəˈment/ /pu.βɫəˈmen/ /pub.bɫəˈmen/ n masc
populasi

poblat /pobˈbɫat/ /poˈβɫat/ /pubˈbɫat/ /puˈβɫat/ n fem
desa

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
rakyat
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
kampung
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
miskin
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
kemiskinan
Manca de diners o recursos.

poc poca pocs adj masc
sedikit
En quantitat escassa.

poc adv
sedikit
De manera escassa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
boleh
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
ampuh

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
puisi

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
puisi

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
penyair pujangga

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
kutub

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
polisi
Cos de seguretat civil.

policíac /po.ɫiˈsi.ak/ /po.ɫiˈsi.ək/ /pu.ɫiˈsi.ək/ adj masc
jahat

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ adj masc
multibahasawan

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
polimorfisme
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ bal n-occ occ poleix poleixen poleixes poleixi poleixin poleixis poleixo polesc polesqui polesquin polesquis polia polida polides polien polies poliguem poligueu polim polint polir polira poliran polirem poliren polires polireu poliria polirien poliries polirà poliràs poliré poliríem poliríeu polisc polisca polisquen polisques polissen polisses polissin polissis polit polits poliu polix polixen polixes polixo polí políem políeu polírem políreu polís políssem polísseu políssim políssiu sept val v
poles
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
polisemi

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
bersih
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
politeisme

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
katrol

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
kutu
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla díndia n fem
ayam belanda

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
ayam

polleguera /po.ʎeˈɣe.ɾa/ /po.ʎəˈɣe.ɾə/ /pu.ʎəˈɣe.ɾə/ n fem
pangsi
Eix sobre del qual descansa i es mouen les portes.

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
anak ayam

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pollina pollinada pollinades pollinam pollinant pollinar pollinara pollinaran pollinarem pollinaren pollinares pollinareu pollinaria pollinarien pollinaries pollinarà pollinaràs pollinaré pollinaríem pollinaríeu pollinassen pollinasses pollinassin pollinassis pollinat pollinats pollinau pollinava pollinaven pollinaves polline pollinem pollinen pollines pollinessen pollinesses pollinessin pollinessis pollineu pollini pollinin pollinis pollino pollinà pollinàrem pollinàreu pollinàs pollinàssem pollinàsseu pollinàssim pollinàssiu pollinàvem pollinàveu pollinés pollinéssem pollinésseu pollinéssim pollinéssiu polliní pollín sept val v
anak kuda

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonium

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
bahasa Polandia
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
debu
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
nadi
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

polsina /poɫˈsi.na/ /poɫˈsi.nə/ /puɫˈsi.nə/ n fem
debu

poltre n masc
anak kuda
Cavall jove.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
ibu jari jempol

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
serbuk sari polen

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
politikus
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politik
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

pom /ˈpom/ n masc
kenop
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.
(beisbol) Extrem prominent i arrodonit de l'empunyadura d'un bat.

poma /ˈpo.mə/ n fem
apel

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
salep
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomel·la /poˈmɛɫ.ɫa/ /puˈmɛɫ.ɫə/ n fem
engsel

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
pompa

poncella /ponˈse.ʎa/ /ponˈse.ʎə/ /punˈse.ʎə/ n fem
tombol
Flor abans d’obrir-se.

pondre /ˈpon.dɾə/ /ˈpɔn.dɾe/ /ˈpɔn.dɾə/ bal occ pon ponc pondran pondre pondrem pondreu pondria pondrien pondries pondrà pondràs pondré pondríem pondríeu ponem ponen ponent poneu ponga ponguem ponguen ponguera pongueren pongueres pongues ponguessen ponguesses ponguessin ponguessis pongueu pongui ponguin ponguis pongué ponguérem ponguéreu pongués ponguéssem ponguésseu ponguéssim ponguéssiu ponguí ponia ponien ponies pons poníem poníeu post posta postes postos val v
rebah
Expulsar els ous, una au o animal ovípar.
atur
(pronominal) Desaparèixer un astre per l'horitzó.

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n masc
barat
(punt cardinal) oest

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n neut
busur
Relator dels assumptes d’una assemblea, corporació, col·legi.
bahasawan
(castellanisme) Conferenciant en un congrés.

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
kuda kerdil

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
jembatan
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
pukul

pop n masc
gurita
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
buritan
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.
kendi
(nord-occidental, col·loquial) Mamella, pitrera.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
populer

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
ketakutan

porc n masc
babi
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porselen

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornografi

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornografis

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
lembayung
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
lembayung
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
lembayung
Color vermell fosc tirant a morat.

porretó /po.reˈto/ /po.rəˈto/ /pu.rəˈto/ porretona porretons adj masc
bogel
Desproveït de roba (una persona) o de plomes (un ocell).

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
prei
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
cimeng
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

port /ˈpɔrt/ n masc
pelabuhan bandar
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
pintu
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol mena d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
kapal induk

portabombetes /ˌpɔr.tə.bumˈbɛ.təs/ /ˌpɔr.tə.βumˈbɛ.təs/ /ˌpɔɾ.ta.bomˈbe.tes/ /ˌpɔɾ.tə.bomˈbə.təs/ n masc
kelongsong peluru

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
atap
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.

portaescuradents /ˌpɔr.təs.ku.ɾəˈðens/ /ˌpɔɾ.ta.es.ku.ɾaˈðens/ n masc
tusuk gigi

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ adj
portal

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ n masc
portal
Porta principal més gran.
Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
bawa
Vestir una roba concreta.
Tenir posades ulleres, rellotges o altres complements.
Tenir el cos, la roba o els complements en un estat concret.
Tenir un objecte una característica concreta.
Incloure a un producte un element afegit.
Conduir un vehicle.
Dirigir una empresa o organització.
Transportar quelcom amb si mateix.

portar a cap v
menunaikan

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ n fem
loket
Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
penjaga gawang
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
gawang

porticó /poɾ.tiˈko/ /pur.tiˈko/ n masc
orang buta

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ portuguesa portuguesos adj masc
bahasa portugal
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
bahasa
Natural de Portugal.

poruc /poˈɾuk/ /puˈɾuk/ poruga adj masc
pengecut

porus /pɔ.ɾus/ n masc
pori

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
porus

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
letak
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.
menjalankan
Treure de nou.

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
positron

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ posposa posposada posposades posposam posposant posposar posposara posposaran posposarem posposaren posposares posposareu posposaria posposarien posposaries posposarà posposaràs posposaré posposaríem posposaríeu posposassen posposasses posposassin posposassis posposat posposats posposau posposava posposaven posposaves pospose posposem posposen posposes posposessen posposesses posposessin posposessis posposeu posposi posposin posposis posposo posposà posposàrem posposàreu posposàs posposàssem posposàsseu posposàssim posposàssiu posposàvem posposàveu posposés posposéssem posposésseu posposéssim posposéssiu posposí pospòs sept val v
menunda

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
posesif

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
kerasukan
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Allò que es posseeix.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.
khasiat
(especialment mallorquí) Terreny de conreu amb casa a la mateixa finca.

possessió de pilota n fem
kerasukan

posseïdor /po.se.iˈðo/ /po.se.iˈðoɾ/ /po.sə.iˈðo/ /pu.sə.iˈðo/ n masc
pemilik

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
kemungkinan

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
mungkin
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
mungkin
Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
mungkin saja

post /ˈpɔst/ n fem
panel
Tros de fusta serrada, plana, prima i rectangular.

post /ˈpɔst/ n masc
kiriman
Lloc ocupat per tropes en una operació militar.

post de planxar n fem
papan setrika

postergar /pos.terˈɣa/ /pos.teɾˈɣa/ /pos.teɾˈɣaɾ/ /pos.təɾˈɣa/ /pus.tərˈɡa/ /pus.tərˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ posterg posterga postergada postergades postergam postergant postergar postergara postergaran postergarem postergaren postergares postergareu postergaria postergarien postergaries postergarà postergaràs postergaré postergaríem postergaríeu postergassen postergasses postergassin postergassis postergat postergats postergau postergava postergaven postergaves postergo postergue posterguem posterguen postergues posterguessen posterguesses posterguessin posterguessis postergueu postergui posterguin posterguis postergués posterguéssem posterguésseu posterguéssim posterguéssiu posterguí postergà postergàrem postergàreu postergàs postergàssem postergàsseu postergàssim postergàssiu postergàvem postergàveu sept val v
menunda

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
disert
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
cakar
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
kalium

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
mungkin barangkali

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
kekuatan

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
sumur
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ practic practica practicada practicades practicam practicant practicar practicara practicaran practicarem practicaren practicares practicareu practicaria practicarien practicaries practicarà practicaràs practicaré practicaríem practicaríeu practicassen practicasses practicassin practicassis practicat practicats practicau practicava practicaven practicaves practico practicà practicàrem practicàreu practicàs practicàssem practicàsseu practicàssim practicàssiu practicàvem practicàveu practique practiquem practiquen practiques practiquessen practiquesses practiquessin practiquessis practiqueu practiqui practiquin practiquis practiqués practiquéssem practiquésseu practiquéssim practiquéssiu practiquí sept val v
melatih

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praseodimium

prat /ˈpɾat/ n masc
padang rumput

prec /ˈpɾek/ n masc
permintaan

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ n masc
tebing

precipitar /pɾe.si.piˈta/ /pɾe.si.piˈtaɾ/ /pɾə.si.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ precipit precipita precipitada precipitades precipitaia precipitaien precipitaies precipitam precipitant precipitar precipitara precipitaran precipitarem precipitaren precipitares precipitareu precipitaria precipitarien precipitaries precipitariva precipitariven precipitarives precipitarà precipitaràs precipitaré precipitaríem precipitaríeu precipitarívem precipitaríveu precipitassen precipitasses precipitassin precipitassis precipitat precipitats precipitau precipitava precipitaven precipitaves precipitavi precipitavo precipite precipiteguem precipiteguessa precipiteguessen precipiteguesses precipitegueu precipitegués precipiteguéssom precipiteguéssou precipitem precipiten precipites precipitessa precipitessen precipitesses precipitessi precipitessin precipitessis precipiteu precipiti precipitin precipitis precipito precipitos precipits precipità precipitàiem precipitàieu precipitàrem precipitàreu precipitàs precipitàssem precipitàsseu precipitàssim precipitàssiu precipitàvem precipitàvets precipitàveu precipitàvom precipités precipitéssem precipitésseu precipitéssim precipitéssiu precipití sept v.cent val v
cream

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
kejituan

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
berharga

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ precisa precisos adj masc
akurat
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predecessor /pɾe.ðe.seˈso/ /pɾe.ðe.seˈsoɾ/ /pɾə.ðə.səˈso/ adj masc
pendahulu

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
misionaris
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicament /pɾe.ði.kaˈmen/ /pɾe.ði.kaˈment/ /pɾə.ði.kəˈmen/ /pɾə.ði.kəˈment/ n masc
gengsi
(filosofia) Cadascuna de les classes o categories a que es redueixen totes o entitats físiques.

predicció n fem
prediksi

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ bal eiv nota 1 occ predeia predeien predeies predeim predeis predic prediem predient predieu prediga predigau prediguem prediguen prediguera predigueren predigueres predigues prediguessen prediguesses prediguessin prediguessis predigueu predigui prediguin prediguis predigué prediguérem prediguéreu predigués prediguéssem prediguésseu prediguéssim prediguéssiu prediguí predir prediran predirem predireu prediria predirien prediries predirà prediràs prediré prediríem prediríeu predis predit predita predites predits prediu prediuen predius predèiem predèieu v.cent val v
memprediksi

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
awalan
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
berdoa
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregon /pɾeˈɣon/ /pɾəˈɣon/ adj masc
dalam
Que té el fons, o que està a un nivell, allunyat de la superfície.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
soal pertanyaan
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
tanya

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
salat

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
prasejarah

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
anugerah

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ alg bal eiv nota 1 occ premia premiada premiades premiam premiant premiar premiara premiaran premiarem premiaren premiares premiareu premiaria premiarien premiaries premiarà premiaràs premiaré premiaríem premiaríeu premiassen premiasses premiassin premiassis premiat premiats premiau premiava premiaven premiaves premie premiem premien premies premiessen premiesses premiessin premiessis premieu premii premio premià premiàrem premiàreu premiàs premiàssem premiàsseu premiàssim premiàssiu premiàvem premiàveu premiés premiéssem premiésseu premiéssim premiéssiu premií premiï premiïn premiïs sept v.cent val v
menghadiahkan

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
pertanda

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
pers
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

premsar /pɾemˈsa/ /pɾemˈsaɾ/ /pɾəmˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prems premsa premsada premsades premsam premsant premsar premsara premsaran premsarem premsaren premsares premsareu premsaria premsarien premsaries premsarà premsaràs premsaré premsaríem premsaríeu premsassen premsasses premsassin premsassis premsat premsats premsau premsava premsaven premsaves premse premsem premsen premses premsessen premsesses premsessin premsessis premseu premsi premsin premsis premso premsà premsàrem premsàreu premsàs premsàssem premsàsseu premsàssim premsàssiu premsàvem premsàveu premsés premséssem premsésseu premséssim premséssiu premsí sept val v
pers

prenatal /pɾe.naˈtaɫ/ /pɾə.nəˈtaɫ/ adj
antenatal

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ bal occ pren prenc prendran prendre prendrem prendreu prendria prendrien prendries prendrà prendràs prendré prendríem prendríeu prenem prenen prenent preneu prenga prenguem prenguen prenguera prengueren prengueres prengues prenguessen prenguesses prenguessin prenguessis prengueu prengui prenguin prenguis prengué prenguérem prenguéreu prengués prenguéssem prenguésseu prenguéssim prenguéssiu prenguí prenia prenien prenies prens preníem preníeu pres presa preses presos val v
mengambil
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.
punya
(transitiu) Ingerir (un aliment, una beguda, un medicament, un verí...).
rebut
(transitiu, esports de pilota) Aconseguir, un jugador o un equip, el control d'una pilota, una bola o un disc que estava en possessió de l'adversari o l'equip adversari.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
persiapan
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
kata depan

prerequisit n masc
prasyarat

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
bendungan
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presa de decisions n fem
pembuatan keputusan

presalt /pɾeˈsaɫ/ /pɾeˈsaɫt/ /pɾəˈsaɫ/ /pɾəˈsaɫt/ n masc
bagi

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
pastoran

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ prescric prescriga prescriguem prescriguen prescriguera prescrigueren prescrigueres prescrigues prescriguessen prescriguesses prescriguessin prescriguessis prescrigueu prescrigui prescriguin prescriguis prescrigué prescriguérem prescriguéreu prescrigués prescriguéssem prescriguésseu prescriguéssim prescriguéssiu prescriguí prescrit prescrita prescrites prescrits prescriu prescriuen prescriuran prescriure prescriurem prescriureu prescriuria prescriurien prescriuries prescriurà prescriuràs prescriuré prescriuríem prescriuríeu prescrius prescrivia prescrivien prescrivies prescrivim prescrivint prescriviren prescrivires prescrivissin prescrivissis prescriviu prescriví prescrivíem prescrivíeu prescrivírem prescrivíreu prescrivís prescrivíssim prescrivíssiu val v
meresepkan
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
memperkenalkan
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
kini
Moment actual.
memperkenalkan
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
penyajian

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ present presenta presentada presentades presentam presentant presentar presentara presentaran presentarem presentaren presentares presentareu presentaria presentarien presentaries presentarà presentaràs presentaré presentaríem presentaríeu presentassen presentasses presentassin presentassis presentat presentats presentau presentava presentaven presentaves presente presentem presenten presentes presentessen presentesses presentessin presentessis presenteu presenti presentin presentis presento presentà presentàrem presentàreu presentàs presentàssem presentàsseu presentàssim presentàssiu presentàvem presentàveu presentés presentéssem presentésseu presentéssim presentéssiu presentí sept val v
mempersembahkan
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ adj masc
bahan pengawet
Que preserva.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
kondom
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
presidensial

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
presiden

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ n masc
tahanan
Persona que està a la presó

pressionar /pɾe.si.oˈna/ /pɾe.si.oˈnaɾ/ /pɾə.si.oˈna/ /pɾə.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pression pressiona pressionada pressionades pressionaia pressionaien pressionaies pressionam pressionant pressionar pressionara pressionaran pressionarem pressionaren pressionares pressionareu pressionaria pressionarien pressionaries pressionariva pressionariven pressionarives pressionarà pressionaràs pressionaré pressionaríem pressionaríeu pressionarívem pressionaríveu pressionassen pressionasses pressionassin pressionassis pressionat pressionats pressionau pressionava pressionaven pressionaves pressionavi pressionavo pressione pressioneguem pressioneguessa pressioneguessen pressioneguesses pressionegueu pressionegués pressioneguéssom pressioneguéssou pressionem pressionen pressiones pressionessa pressionessen pressionesses pressionessi pressionessin pressionessis pressioneu pressioni pressionin pressionis pressiono pressionos pressions pressionà pressionàiem pressionàieu pressionàrem pressionàreu pressionàs pressionàssem pressionàsseu pressionàssim pressionàssiu pressionàvem pressionàvets pressionàveu pressionàvom pressionés pressionéssem pressionésseu pressionéssim pressionéssiu pressioní sept v.cent val v
pers
Fer pressió.
(esports de pilota) Elaborar jugades d'atac molt seguides contra l'equip adversari en el transcurs d'una fase determinada d'un partit o una partida.

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
tekanan
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
anggaran

pressupostar /pɾe.su.posˈta/ /pɾe.su.posˈtaɾ/ /pɾə.su.posˈta/ /pɾə.su.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pressupost pressuposta pressupostada pressupostades pressupostam pressupostant pressupostar pressupostara pressupostaran pressupostarem pressupostaren pressupostares pressupostareu pressupostaria pressupostarien pressupostaries pressupostarà pressupostaràs pressupostaré pressupostaríem pressupostaríeu pressupostassen pressupostasses pressupostassin pressupostassis pressupostat pressupostats pressupostau pressupostava pressupostaven pressupostaves pressuposte pressupostem pressuposten pressupostes pressupostessen pressupostesses pressupostessin pressupostessis pressuposteu pressuposti pressupostin pressupostis pressuposto pressupostà pressupostàrem pressupostàreu pressupostàs pressupostàssem pressupostàsseu pressupostàssim pressupostàssiu pressupostàvem pressupostàveu pressupostés pressupostéssem pressupostésseu pressupostéssim pressupostéssiu pressupostí sept val v
irit

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prest presta prestada prestades prestam prestant prestar prestara prestaran prestarem prestaren prestares prestareu prestaria prestarien prestaries prestarà prestaràs prestaré prestaríem prestaríeu prestassen prestasses prestassin prestassis prestat prestats prestau prestava prestaven prestaves preste prestem presten prestes prestessen prestesses prestessin prestessis presteu presti prestin prestis presto prestà prestàrem prestàreu prestàs prestàssem prestàsseu prestàssim prestàssiu prestàvem prestàveu prestés prestéssem prestésseu prestéssim prestéssiu prestí sept val v
pinjam
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestatge /pɾesˈta.d͡ʒe/ /pɾəsˈtad.ʒə/ n masc
rak

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
prestise

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ adj masc
prestisius

presumit /pɾe.zuˈmit/ /pɾə.zuˈmit/ presumida presumits adj masc
genit
Que presumeix.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
kehadiran

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
penjara

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
tunangan

pretendre /pɾeˈten.dɾe/ /pɾəˈten.dɾə/ bal occ pretenc pretendran pretendre pretendrem pretendreu pretendria pretendrien pretendries pretendrà pretendràs pretendré pretendríem pretendríeu pretenem pretenen pretenent preteneu pretenga pretenguem pretenguen pretenguera pretengueren pretengueres pretengues pretenguessen pretenguesses pretenguessin pretenguessis pretengueu pretengui pretenguin pretenguis pretengué pretenguérem pretenguéreu pretengués pretenguéssem pretenguésseu pretenguéssim pretenguéssiu pretenguí pretenia pretenien pretenies pretens preteníem preteníeu pretesa preteses pretesos pretès pretén pretés val v
cari

preu n masc
harga
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevalença /pɾe.vaˈɫen.sa/ /pɾe.βaˈɫen.sa/ /pɾə.vəˈɫən.sə/ /pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
prevalensi

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ bal occ preveem preveent preveeu prevegem prevegen preveges prevegeu prevegi prevegin prevegis preveia preveiem preveien preveient preveieren preveieres preveies preveiessen preveiesses preveiessin preveiessis preveieu preveig preveim preveis preveié preveiérem preveiéreu preveiés preveiéssem preveiésseu preveiéssim preveiéssiu preveja prevera preveren preveres prevessin prevessis preveu preveuen preveuran preveure preveurem preveureu preveuria preveurien preveuries preveurà preveuràs preveuré preveuríem preveuríeu preveus previst prevista previstes previstos previu prevèiem prevèieu prevéiem prevéieu prevérem prevéreu prevés prevéssim prevéssiu prevéu val v
kira

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
pemrakiraan

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ n masc
priapisme

prim /ˈpɾim/ adj masc
kurus
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
prima
(històric) Primera de les quatre parts del dia romà, des de la sortida del sol fins a la terça a mig matí, entre les 6 i 9 hores en l’equinocci.
premi
Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.
taruhan
Incentiu pecuniari que s’ofereix per a assolir un determinat objectiu, uns resultats, uns serveis prestats, unes activitats estratègiques.

primari /pɾiˈma.ɾi/ adj masc
pokok

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
musim semi musim bunga
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primaveral /pɾi.ma.veˈɾaɫ/ /pɾi.ma.βeˈɾaɫ/ /pɾi.mə.vəˈɾaɫ/ /pɾi.mə.βəˈɾaɫ/ adj
pegas

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
pertama
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
orang pertama

primerenc /pɾi.meˈɾeŋ/ /pɾi.meˈɾeŋk/ /pɾi.məˈɾəŋk/ /pɾi.məˈɾɛŋ/ /pɾi.məˈɾɛŋk/ adj masc
dini
Que neix, madura o actua abans del temps normal.

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
biadab

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
sulung

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
permaisuri

principal adj
terutama
El més important.

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
keharyapatihan

principi n masc
prinsip
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

principiant /pɾin.si.piˈan/ /pɾin.si.piˈant/ n neut
pemula

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
teropong

privació /pɾi.va.siˈo/ /pɾi.və.siˈo/ /pɾi.βa.siˈo/ /pɾi.βə.siˈo/ n fem
absensi

privat privada privats adj masc
pribadi swasta
No públic.

pro /ˈpɾo/ n masc
untuk
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
untuk
A favor de, per bé de

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
haluan

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
mungkin

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
kemungkinan

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
masalah

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
prosesi

procliu /pɾoˈkɫiw/ /pɾuˈkɫiw/ adj
berisiko

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
penundaan

procurador /pɾo.ku.ɾaˈðo/ /pɾo.ku.ɾaˈðoɾ/ /pɾo.ku.ɾəˈðo/ /pɾu.ku.ɾəˈðo/ n masc
deputi
Persona habilitada a prendre decisions legals en nom d'una altra o d'un òrgan col·legiat.

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
proses
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.
cobaan
causa judicial

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
keajaiban

producció n fem
produksi

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
hasil kali

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ n masc
pembuat
Persona que produeix alguna cosa.

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
memproduksi
(dret) Al·legar, exhibir.
Engendrar, criar, generar.
Fer, compondre, fabricar.
Redituar, causar guany alguna cosa.
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.
mengendarai
(pronominal) Explicar-se, fer-se entendre.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ n fem
profesi

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
guru
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

professor ajudant n masc
asisten ahli

professor lector n masc
dosen

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
nabi

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
faedah

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
dalam
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
dalam
Qualitat de ser profund.

progenitor /pɾo.d͡ʒe.niˈtoɾ/ /pɾo.ʒe.niˈto/ /pɾo.ʒə.niˈto/ /pɾu.ʒə.niˈto/ n masc
orangtua

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
program acara
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
programa
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
pemrograman

programar /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ program programa programada programades programaia programaien programaies programam programant programar programara programaran programarem programaren programares programareu programaria programarien programaries programariva programariven programarives programarà programaràs programaré programaríem programaríeu programarívem programaríveu programassen programasses programassin programassis programat programats programau programava programaven programaves programavi programavo programe programeguem programeguessa programeguessen programeguesses programegueu programegués programeguéssom programeguéssou programem programen programes programessa programessen programesses programessi programessin programessis programeu programi programin programis programo programos programs programà programàiem programàieu programàrem programàreu programàs programàssem programàsseu programàssim programàssiu programàvem programàvets programàveu programàvom programés programéssem programésseu programéssim programéssiu programí sept v.cent val v
menjadwalkan

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
perangkat lunak

programari descatalogat n masc
peranti telantar

progrés /pɾoˈɣɾes/ /pɾuˈɣɾes/ n masc
kemajuan

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ bal n-occ occ prohibeix prohibeixen prohibeixes prohibeixi prohibeixin prohibeixis prohibeixo prohibesc prohibesqui prohibesquin prohibesquis prohibia prohibida prohibides prohibien prohibies prohibiguem prohibigueu prohibim prohibint prohibir prohibira prohibiran prohibirem prohibiren prohibires prohibireu prohibiria prohibirien prohibiries prohibirà prohibiràs prohibiré prohibiríem prohibiríeu prohibisc prohibisca prohibisquen prohibisques prohibissen prohibisses prohibissin prohibissis prohibit prohibits prohibiu prohibix prohibixen prohibixes prohibixo prohibí prohibíem prohibíeu prohibírem prohibíreu prohibís prohibíssem prohibísseu prohibíssim prohibíssiu sept val v
bela

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
proyek
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projecte curricular de centre n masc
PKC

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
proyektil

proletari /pɾo.ɫeˈta.ɾi/ /pɾu.ɫəˈta.ɾi/ n masc
proletar

prolongació de joc n fem
latar

prolongar /pɾo.ɫoŋˈɡa/ /pɾo.ɫoŋˈɡaɾ/ /pɾu.ɫuŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ prolong prolonga prolongada prolongades prolongam prolongant prolongar prolongara prolongaran prolongarem prolongaren prolongares prolongareu prolongaria prolongarien prolongaries prolongarà prolongaràs prolongaré prolongaríem prolongaríeu prolongassen prolongasses prolongassin prolongassis prolongat prolongats prolongau prolongava prolongaven prolongaves prolongo prolongue prolonguem prolonguen prolongues prolonguessen prolonguesses prolonguessin prolonguessis prolongueu prolongui prolonguin prolonguis prolongués prolonguéssem prolonguésseu prolonguéssim prolonguéssiu prolonguí prolongà prolongàrem prolongàreu prolongàs prolongàssem prolongàsseu prolongàssim prolongàssiu prolongàvem prolongàveu sept val v
memperpanjang

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
janji

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ n fem
janji

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
promethium

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ bal occ promesa promeses promesos promet prometa prometem prometen prometent prometera prometeren prometeres prometes prometessen prometesses prometessin prometessis prometeu prometi prometia prometien prometies prometin prometis prometo prometran prometre prometrem prometreu prometria prometrien prometries prometrà prometràs prometré prometríem prometríeu promets prometé prometérem prometéreu prometés prometéssem prometésseu prometéssim prometéssiu prometí prometíem prometíeu promès promés sept val v
berjanji

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
kenaikan pangkat
Acció de promocionar o de promoure.
(esports de pilota) Fase d'una competició consistent en un conjunt de partits disputats entre un nombre determinat d'equips d'una mateixa categoria o bé de categories diferents classificats en els primers llocs o en els últims durant la fase anterior, que serveix per a determinar possibles canvis de categoria dels equips implicats per a la temporada següent.
kelas
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

prompte /ˈpɾom.te/ adj masc
pinjaman
Que està disposat, preparat per a una acció, per a fer alguna cosa.
cepat
Que fa una cosa sense retard, en poc temps, ràpidament.

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
tunangan

pron /ˈpɾon/ adj masc
berisiko

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
pelafalan

pronúncia /pɾoˈnun.si.a/ /pɾoˈnun.si.ə/ /pɾuˈnun.si.ə/ n fem
cara baca

prop de preposition
dekat
A poca distància, espacial o temporal, de quelcom o d'algú.

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
sendiri
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
pemilik

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
proporsional

proporcionar /pɾo.por.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈnaɾ/ /pɾu.pur.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ proporcion proporciona proporcionada proporcionades proporcionam proporcionant proporcionar proporcionara proporcionaran proporcionarem proporcionaren proporcionares proporcionareu proporcionaria proporcionarien proporcionaries proporcionarà proporcionaràs proporcionaré proporcionaríem proporcionaríeu proporcionassen proporcionasses proporcionassin proporcionassis proporcionat proporcionats proporcionau proporcionava proporcionaven proporcionaves proporcione proporcionem proporcionen proporciones proporcionessen proporcionesses proporcionessin proporcionessis proporcioneu proporcioni proporcionin proporcionis proporciono proporcionà proporcionàrem proporcionàreu proporcionàs proporcionàssem proporcionàsseu proporcionàssim proporcionàssiu proporcionàvem proporcionàveu proporcionés proporcionéssem proporcionésseu proporcionéssim proporcionéssiu proporcioní sept val v
proporsi
Fer que una cosa tingui proporció en relació amb una altra.

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
proporsi

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ proposa proposada proposades proposam proposant proposar proposara proposaran proposarem proposaren proposares proposareu proposaria proposarien proposaries proposarà proposaràs proposaré proposaríem proposaríeu proposassen proposasses proposassin proposassis proposat proposats proposau proposava proposaven proposaves propose proposem proposen proposes proposessen proposesses proposessin proposessis proposeu proposi proposin proposis proposo proposà proposàrem proposàreu proposàs proposàssem proposàsseu proposàssim proposàssiu proposàvem proposàveu proposés proposéssem proposésseu proposéssim proposéssiu proposí propòs sept val v
aju
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
lamaran

propugnar /pɾo.puŋˈna/ /pɾo.puŋˈnaɾ/ /pɾu.puŋˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ propugn propugna propugnada propugnades propugnaia propugnaien propugnaies propugnam propugnant propugnar propugnara propugnaran propugnarem propugnaren propugnares propugnareu propugnaria propugnarien propugnaries propugnariva propugnariven propugnarives propugnarà propugnaràs propugnaré propugnaríem propugnaríeu propugnarívem propugnaríveu propugnassen propugnasses propugnassin propugnassis propugnat propugnats propugnau propugnava propugnaven propugnaves propugnavi propugnavo propugne propugneguem propugneguessa propugneguessen propugneguesses propugnegueu propugnegués propugneguéssom propugneguéssou propugnem propugnen propugnes propugnessa propugnessen propugnesses propugnessi propugnessin propugnessis propugneu propugni propugnin propugnis propugno propugnos propugns propugnà propugnàiem propugnàieu propugnàrem propugnàreu propugnàs propugnàssem propugnàsseu propugnàssim propugnàssiu propugnàvem propugnàvets propugnàveu propugnàvom propugnés propugnéssem propugnésseu propugnéssim propugnéssiu propugní sept v.cent val v
bela

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
gawang

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
prosa

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prosper prospera prosperada prosperades prosperaia prosperaien prosperaies prosperam prosperant prosperar prosperara prosperaran prosperarem prosperaren prosperares prosperareu prosperaria prosperarien prosperaries prosperariva prosperariven prosperarives prosperarà prosperaràs prosperaré prosperaríem prosperaríeu prosperarívem prosperaríveu prosperassen prosperasses prosperassin prosperassis prosperat prosperats prosperau prosperava prosperaven prosperaves prosperavi prosperavo prospere prospereguem prospereguessa prospereguessen prospereguesses prosperegueu prosperegués prospereguéssom prospereguéssou prosperem prosperen prosperes prosperessa prosperessen prosperesses prosperessi prosperessin prosperessis prospereu prosperi prosperin prosperis prospero prosperos prospers prosperà prosperàiem prosperàieu prosperàrem prosperàreu prosperàs prosperàssem prosperàsseu prosperàssim prosperàssiu prosperàvem prosperàvets prosperàveu prosperàvom prosperés prosperéssem prosperésseu prosperéssim prosperéssiu prosperí sept v.cent val v
membungai

prossecució /pɾo.se.ku.siˈo/ /pɾo.sə.ku.siˈo/ /pɾu.sə.ku.siˈo/ n fem
penuntutan

prostibulari /pɾos.ti.buˈɫa.ɾi/ /pɾus.ti.buˈɫa.ɾi/ /pɾus.ti.βuˈɫa.ɾi/ adj masc
bordil

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
pelacuran

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ bal n-occ occ prostitueix prostitueixen prostitueixes prostitueixi prostitueixin prostitueixis prostitueixo prostituesc prostituesqui prostituesquin prostituesquis prostituint prostituir prostituiran prostituirem prostituireu prostituiria prostituirien prostituiries prostituirà prostituiràs prostituiré prostituiríem prostituiríeu prostituí prostituíem prostituíeu prostituírem prostituíreu prostituís prostituíssem prostituísseu prostituíssim prostituíssiu prostituïa prostituïda prostituïdes prostituïen prostituïes prostituïguem prostituïgueu prostituïm prostituïra prostituïren prostituïres prostituïsc prostituïsca prostituïsquen prostituïsques prostituïssen prostituïsses prostituïssin prostituïssis prostituït prostituïts prostituïu prostituïx prostituïxen prostituïxes prostituïxo sept val v
PSK

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
pelacur

prostrar /pɾosˈtɾa/ /pɾosˈtɾaɾ/ /pɾusˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prostr prostra prostrada prostrades prostram prostrant prostrar prostrara prostraran prostrarem prostraren prostrares prostrareu prostraria prostrarien prostraries prostrarà prostraràs prostraré prostraríem prostraríeu prostrassen prostrasses prostrassin prostrassis prostrat prostrats prostrau prostrava prostraven prostraves prostre prostrem prostren prostres prostressen prostresses prostressin prostressis prostreu prostri prostrin prostris prostro prostrà prostràrem prostràreu prostràs prostràssem prostràsseu prostràssim prostràssiu prostràvem prostràveu prostrés prostréssem prostrésseu prostréssim prostréssiu prostrí sept val v
bantai
Llevar el vigor.
berlutut
(pronominal) Mostrar reverència, adoració o humilitat agenollant-se als peus.

prostrat /pɾosˈtɾat/ /pɾusˈtɾat/ adj masc
bersujud

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
proselyt

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
protagonis

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ protagonitz protagonitza protagonitzada protagonitzades protagonitzaia protagonitzaien protagonitzaies protagonitzam protagonitzant protagonitzar protagonitzara protagonitzaran protagonitzarem protagonitzaren protagonitzares protagonitzareu protagonitzaria protagonitzarien protagonitzaries protagonitzariva protagonitzariven protagonitzarives protagonitzarà protagonitzaràs protagonitzaré protagonitzaríem protagonitzaríeu protagonitzarívem protagonitzaríveu protagonitzassen protagonitzasses protagonitzassin protagonitzassis protagonitzat protagonitzats protagonitzau protagonitzava protagonitzaven protagonitzaves protagonitzavi protagonitzavo protagonitze protagonitzeguem protagonitzeguessa protagonitzeguessen protagonitzeguesses protagonitzegueu protagonitzegués protagonitzeguéssom protagonitzeguéssou protagonitzem protagonitzen protagonitzes protagonitzessa protagonitzessen protagonitzesses protagonitzessi protagonitzessin protagonitzessis protagonitzeu protagonitzi protagonitzin protagonitzis protagonitzo protagonitzos protagonitzs protagonitzà protagonitzàiem protagonitzàieu protagonitzàrem protagonitzàreu protagonitzàs protagonitzàssem protagonitzàsseu protagonitzàssim protagonitzàssiu protagonitzàvem protagonitzàvets protagonitzàveu protagonitzàvom protagonitzés protagonitzéssem protagonitzésseu protagonitzéssim protagonitzéssiu protagonitzí sept v.cent val v
bintang

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
perlindungan
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ n masc
protektorat

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
melindungi
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.
ayom
(esports de pilota) Defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
protein

proteïnúria /pɾo.te.iˈnu.ɾi.a/ /pɾo.tə.iˈnu.ɾi.ə/ /pɾu.tə.iˈnu.ɾi.ə/ n fem
proteinuria

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protaktinium

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protokol

protocol·lari /pɾo.to.koɫˈɫa.ɾi/ /pɾo.to.koˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuɫˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuˈɫa.ɾi/ adj masc
protokol

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
prototipe

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
proton

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ Interjection
henti

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
cukup

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
bukti
Acció de provar.
assaig
tes
examen, control, test

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prou prov prova provada provades provam provant provar provara provaran provarem provaren provares provareu provaria provarien provaries provarà provaràs provaré provaríem provaríeu provassen provasses provassin provassis provat provats provau provava provaven provaves prove provem proven proves provessen provesses provessin provessis proveu provi provin provis provo provà provàrem provàreu provàs provàssem provàsseu provàssim provàssiu provàvem provàveu provés provéssem provésseu provéssim provéssiu proví sept val v
coba
Fer examen i experiment de les qualitats.
(provar de) Intentar sortir-se'n.
membuktikan
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
pribahasa

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
penyedia

provinent /pɾo.viˈnent/ /pɾo.βiˈnen/ /pɾu.viˈnen/ /pɾu.βiˈnen/ adj
dari

provisió /pɾo.vi.ziˈo/ /pɾo.βi.ziˈo/ /pɾu.vi.ziˈo/ /pɾu.βi.ziˈo/ n fem
bekal

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
provinsi

proximitat /pɾok.si.miˈtat/ /pɾuk.si.miˈtat/ n fem
keeratan
Qualitat d'allò que és pròxim.

proxèmica /pɾokˈsɛ.mi.ka/ /pɾokˈsɛ.mi.kə/ /pɾukˈsɛ.mi.kə/ n fem
proxemiks

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾoˈiz.mə/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
depan

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
arif

pruna n fem
buah zabib

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
praktikum
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctic /ˈpɾak.tik/ n masc
penerbang
Ofici que consisteix en conèixer a fons un port i ajudar a atracar els vaixells forasters que s'aproximen, guiant el pilot.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
latihan
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

pràcticum n masc
praktikum

prèdica /ˈpɾɛ.ði.ka/ /ˈpɾɛ.ði.kə/ n fem
khotbah

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ alg bal occ prem prema premem premen prement premera premeran premerem premeren premeres premereu premeria premerien premeries premerà premeràs premeré premeríem premeríeu premes premessen premesses premessin premessis premeu premi premia premien premies premin premis premo prems premuda premudes premut premuts premé premérem preméreu premés preméssem premésseu preméssim preméssiu premí premíem premíeu prémer sept val v
tekan
Comprimir un cos aplicant pressió per diversos costats.

préssec n masc
persik

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
pinjaman

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
pangeran
Fill del rei, hereu del tron.

príncep blau n masc
Pangeran Tampan

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ pròspera pròspers adj masc
makmur
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
prostat

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
prostesis
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
akrab

pròximament /ˌpɾɔk.si.maˈmen/ /ˌpɾɔk.si.maˈment/ /ˌpɾɔk.si.məˈmen/ /ˌpɾɔk.si.məˈment/ adv
segera

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psikologi

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psikosis

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
psikolog

psicòpata n neut
psikopat

psíquic /ˈpsi.kik/ /ˈsi.kik/ adj masc
cenayang

pubilla /puˈbi.ʎa/ /puˈβi.ʎə/ n fem
anak perempuan
Filla major d’una casa.

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ public publica publicada publicades publicam publicant publicar publicara publicaran publicarem publicaren publicares publicareu publicaria publicarien publicaries publicarà publicaràs publicaré publicaríem publicaríeu publicassen publicasses publicassin publicassis publicat publicats publicau publicava publicaven publicaves publico publicà publicàrem publicàreu publicàs publicàssem publicàsseu publicàssim publicàssiu publicàvem publicàveu publique publiquem publiquen publiques publiquessen publiquesses publiquessin publiquessis publiqueu publiqui publiquin publiquis publiqués publiquéssem publiquésseu publiquéssim publiquéssiu publiquí sept val v
memublikasikan

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ alg bal occ puda puden pudes pudi pudia pudida pudides pudien pudies pudiguem pudigueu pudim pudin pudint pudir pudira pudiran pudirem pudiren pudires pudireu pudiria pudirien pudiries pudirà pudiràs pudiré pudiríem pudiríeu pudis pudissen pudisses pudissin pudissis pudit pudits pudiu pudo pudí pudíem pudíeu pudírem pudíreu pudís pudíssem pudísseu pudíssim pudíssiu put puts sept val v
amis
Produir o causar pudor.
mencium
Causar aversió la insistència d'algú o la repetició d'un fet.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
bau busuk
Mala olor, olor desagradable.

puericultura /pu.e.ɾi.kuɫˈtu.ɾa/ /pu.ə.ɾi.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
tempat penitipan anak

pugna /ˈpuŋ.na/ /ˈpuŋ.nə/ /ˈpuɡ.na/ n fem
serang

pugnar /puŋˈna/ /puɡˈna/ /puɡˈnaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pugn pugna pugnada pugnades pugnaia pugnaien pugnaies pugnam pugnant pugnar pugnara pugnaran pugnarem pugnaren pugnares pugnareu pugnaria pugnarien pugnaries pugnariva pugnariven pugnarives pugnarà pugnaràs pugnaré pugnaríem pugnaríeu pugnarívem pugnaríveu pugnassen pugnasses pugnassin pugnassis pugnat pugnats pugnau pugnava pugnaven pugnaves pugnavi pugnavo pugne pugneguem pugneguessa pugneguessen pugneguesses pugnegueu pugnegués pugneguéssom pugneguéssou pugnem pugnen pugnes pugnessa pugnessen pugnesses pugnessi pugnessin pugnessis pugneu pugni pugnin pugnis pugno pugnos pugns pugnà pugnàiem pugnàieu pugnàrem pugnàreu pugnàs pugnàssem pugnàsseu pugnàssim pugnàssiu pugnàvem pugnàvets pugnàveu pugnàvom pugnés pugnéssem pugnésseu pugnéssim pugnéssiu pugní sept v.cent val v
berjuang

puig /ˈput͡ʃ/ n masc
paruh

puix /ˈpujʃ/ /ˈpuʃ/ conjunction
dari

pujada /puˈd͡ʒa.ða/ /puˈʒa.ða/ /puˈʒa.ðə/ n fem
mata sipit
Via que fa pendent cap amunt.
tanjakan
(futbol) Moviment endavant d'un jugador o una línia de jugadors en el transcurs d'una acció ofensiva.

pujament /pu.d͡ʒaˈmen/ /pu.d͡ʒaˈment/ /pu.ʒaˈmen/ /pu.ʒəˈmen/ /pu.ʒəˈment/ n masc
kaki
(nàutica) Vora inferior d’una vela.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puge pugem pugen puges pugessen pugesses pugessin pugessis pugeu pugi pugin pugis pugés pugéssem pugésseu pugéssim pugéssiu pugí puig puja pujada pujades pujam pujant pujar pujara pujaran pujarem pujaren pujares pujareu pujaria pujarien pujaries pujarà pujaràs pujaré pujaríem pujaríeu pujassen pujasses pujassin pujassis pujat pujats pujau pujava pujaven pujaves pujo pujà pujàrem pujàreu pujàs pujàssem pujàsseu pujàssim pujàssiu pujàvem pujàveu sept val v
menyunting
Entrar en un vehicle.
Portar alguna cosa de baix a dalt.
Anar creixent.
naik
Augmentar de nivell.

pujol /puˈʒɔɫ/ n masc
bukit

pull /ˈpuɫ/ /ˈpuʎ/ n masc
menarik

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
pulmoner

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
pneumonia
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
paru-paru rabu

pulsació /puɫ.sa.siˈo/ /puɫ.sə.siˈo/ n fem
nadi

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ bal n-occ occ puneix puneixen puneixes puneixi puneixin puneixis puneixo punesc punesqui punesquin punesquis punia punida punides punien punies puniguem punigueu punim punint punir punira puniran punirem puniren punires punireu puniria punirien puniries punirà puniràs puniré puniríem puniríeu punisc punisca punisquen punisques punissen punisses punissin punissis punit punits puniu punix punixen punixes punixo puní puníem puníeu punírem puníreu punís puníssem punísseu puníssim puníssiu sept val v
menghukum

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
titik
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.

punt directe n masc
as

punta /ˈpun.ta/ n fem
menunjuk
Extrem agut d'una cosa.
jari kaki
(golf) Part anterior del cap d'un bastó.
ujung
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
tanda baca
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
tepat waktu
Que fa les coses en el moment previst.
terperinci
exacte, precís

punxar /puɲˈt͡ʃa/ /puɲˈt͡ʃaɾ/ /puɲˈʃa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ punx punxa punxada punxades punxaia punxaien punxaies punxam punxant punxar punxara punxaran punxarem punxaren punxares punxareu punxaria punxarien punxaries punxariva punxariven punxarives punxarà punxaràs punxaré punxaríem punxaríeu punxarívem punxaríveu punxassen punxasses punxassin punxassis punxat punxats punxau punxava punxaven punxaves punxavi punxavo punxe punxeguem punxeguessa punxeguessen punxeguesses punxegueu punxegués punxeguéssom punxeguéssou punxem punxen punxes punxessa punxessen punxesses punxessi punxessin punxessis punxeu punxi punxin punxis punxo punxos punxs punxà punxàiem punxàieu punxàrem punxàreu punxàs punxàssem punxàsseu punxàssim punxàssiu punxàvem punxàvets punxàveu punxàvom punxés punxéssem punxésseu punxéssim punxéssiu punxí sept v.cent val v
menggigit

punxenc /puɲˈt͡ʃeŋ/ /puɲˈt͡ʃeŋk/ /puɲˈʃəŋk/ /puɲˈʃɛŋ/ /puɲˈʃɛŋk/ adj masc
tajam

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
alat pelubang

punyada /puˈɲa.ða/ /puˈɲa.ðə/ n fem
pukul

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
belati

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
tikam

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
anak mata
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
hudhud

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ pura purs adj masc
suci

pus /ˈpus/ n masc
nanah

push n masc
dorong

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
cabo

putrefacció /pu.tɾe.fak.siˈo/ /pu.tɾə.fək.siˈo/ n fem
pembusukan

puça /ˈpu.sa/ n fem
pinjal kutu
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
halaman

pàgina web n fem
laman internt

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
pucat

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
pankreas

pànic n masc
kepanikan

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
rambut
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
pirang

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
bandul

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
kehilangan

pèrdua de pilota n fem
meraba-raba

pèrsic adj
farsi

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
ercis kacang polong

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
mahkota bunga

péixer /ˈpe.ʃe/ /ˈpe.ʃə/ /ˈpej.ʃe/ /ˈpej.ʃeɾ/ bal n-occ occ paix paixem paixen paixent paixeran paixerem paixeren paixeres paixereu paixeria paixerien paixeries paixerà paixeràs paixeré paixeríem paixeríeu paixes paixessin paixessis paixeu paixi paixia paixien paixies paixin paixis paixo paixé paixérem paixéreu paixés paixéssim paixéssiu paixí paixíem paixíeu pasc pasca pascuda pascudes pascut pascuts pasquem pasquen pasquera pasqueren pasqueres pasques pasquessen pasquesses pasquessin pasquessis pasqueu pasqué pasquérem pasquéreu pasqués pasquéssem pasquésseu pasquéssim pasquéssiu pasquí peix peixen peixes peixi peixin peixis peixo pesc pesqui pesquin pesquis péixer sept val v
pasokan

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
pil

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
anumerta

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
bubuk mesiu
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.
bedak
(plural) Partícules molt fines obtingudes per reducció d’una substància sòlida.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ pública públics adj masc
umum
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
umum
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
buku
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrangular /kwa.ðɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /kwə.ðɾəŋ.ɡuˈɫar/ n masc
lintas balap

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
kotak persegi
Que té la forma d'un quadrat.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
persegi
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
film
Obra pictòrica enquadrada en un marc.
kotak
(hoquei sobre patins) Defensa de zona consistent a situar els quatre jugadors de camp en els angles respectius d'un quadrat imaginari, de manera que hi ha dos davanters i dos defensors.
kawasan
(pilota basca) Cadascuna de les divisions d'una canxa marcades a la paret esquerra, de 4 m d'amplada en frontó llarg i 3,5 en frontó curt, que serveixen per a establir la línia de falta i la línia de passa i per a donar una referència als jugadors sobre la seva situació en la canxa.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
mutu

quan /ˈkon/ adv
kapan
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
berapa
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adv
berapa
(seguit d’adjectiu o adverbi) En quina mesura.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
jumlah

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
kuantitatif

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
empat puluh
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
empat puluh

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
empat puluh dua

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
karantina

quarantenar /kwa.ɾan.teˈna/ /kwa.ɾan.teˈnaɾ/ /kwə.ɾən.təˈna/ occ quarantena quarantenada quarantenades quarantenant quarantenar quarantenaran quarantenarem quarantenaren quarantenares quarantenareu quarantenaria quarantenarien quarantenaries quarantenarà quarantenaràs quarantenaré quarantenaríem quarantenaríeu quarantenat quarantenats quarantenava quarantenaven quarantenaves quarantene quarantenem quarantenen quarantenes quarantenessen quarantenesses quarantenessin quarantenessis quaranteneu quaranteni quarantenin quarantenis quaranteno quarantenà quarantenàrem quarantenàreu quarantenàvem quarantenàveu quarantenés quarantenéssem quarantenésseu quarantenéssim quarantenéssiu quarantení v
mengarantina

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
keempatpuluh

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
pra-paskah

quark /ˈkwark/ n masc
kuark

quart number
keempat
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quart de pista n masc
setali

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
empat

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
ratus

que /ke/ conjunction
bahwa
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qued queda quedada quedades quedam quedant quedar quedara quedaran quedarem quedaren quedares quedareu quedaria quedarien quedaries quedarà quedaràs quedaré quedaríem quedaríeu quedassen quedasses quedassin quedassis quedat quedats quedau quedava quedaven quedaves quede quedem queden quedes quedessen quedesses quedessin quedessis quedeu quedi quedin quedis quedo quedà quedàrem quedàreu quedàs quedàssem quedàsseu quedàssim quedàssiu quedàvem quedàveu quedés quedéssem quedésseu quedéssim quedéssiu quedí sept val v
berjanji
Arribar a un acord.
bertemu
Tenir una cita.
adjustar
escaure

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
keluhan

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
geraham

queixal del seny n masc
gigi bungsu

queixar-se /kejˈʃaɾ.se/ /kəˈʃar.sə/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ queix queixa queixada queixades queixaia queixaien queixaies queixam queixant queixar queixara queixaran queixarem queixaren queixares queixareu queixaria queixarien queixaries queixariva queixariven queixarives queixarà queixaràs queixaré queixaríem queixaríeu queixarívem queixaríveu queixassen queixasses queixassin queixassis queixat queixats queixau queixava queixaven queixaves queixavi queixavo queixe queixeguem queixeguessa queixeguessen queixeguesses queixegueu queixegués queixeguéssom queixeguéssou queixem queixen queixes queixessa queixessen queixesses queixessi queixessin queixessis queixeu queixi queixin queixis queixo queixos queixs queixà queixàiem queixàieu queixàrem queixàreu queixàs queixàssem queixàsseu queixàssim queixàssiu queixàvem queixàvets queixàveu queixàvom queixés queixéssem queixésseu queixéssim queixéssiu queixí sept v.cent val v
adu

quequejar /ke.keˈd͡ʒa/ /ke.keˈd͡ʒaɾ/ /kə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ quequege quequegem quequegen quequeges quequegessen quequegesses quequegessin quequegessis quequegeu quequegi quequegin quequegis quequegés quequegéssem quequegésseu quequegéssim quequegéssiu quequegí quequeig quequeja quequejada quequejades quequejam quequejant quequejar quequejara quequejaran quequejarem quequejaren quequejares quequejareu quequejaria quequejarien quequejaries quequejarà quequejaràs quequejaré quequejaríem quequejaríeu quequejassen quequejasses quequejassin quequejassis quequejat quequejats quequejau quequejava quequejaven quequejaves quequejo quequejà quequejàrem quequejàreu quequejàs quequejàssem quequejàsseu quequejàssim quequejàssiu quequejàvem quequejàveu sept val v
menggagap

quequesa /keˈke.za/ /kəˈkə.zə/ /kəˈkɛ.zə/ n fem
gagap

queviures /keˈviw.ɾes/ /keˈβiw.ɾes/ /kəˈviw.ɾəs/ /kəˈβiw.ɾəs/ n masc
makanan
(no comptable) Productes per a la nutrició humana.

qui /ˈki/ pronoun
siapa

quiet /kiˈet/ adj masc
masih

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
lunas

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilogram

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kilometer

quim /ˈkim/ n masc
kimus

quin /ˈkin/ adj masc
apa
Emprat per interrogar i obtenir informació sobre una cosa o persona en concret.
Emprat en exclamacions.

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ n masc
kuintal
Pes equivalent a cent lliures.

quinze /ˈkin.ze/ number
lima belas

quiquiriquic /ki.ki.ɾiˈkik/ Interjection
kukuruyuk

quiral /kiˈɾaɫ/ adj
kiral

quitança /kiˈtan.sa/ n fem
uang pesangon

quitrà n masc
aspal

quotidià adj masc
harian

quàntic /ˈkwan.tik/ adj masc
kuantitas

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
kuantitas

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
apa
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?
yang
Pronom relatiu substitut de "el qual", "la qual", "els quals", "les quals" darrere preposició.

químic /ˈki.mik/ adj masc
kimia
Relatiu o pertanyent a la química.

químic /ˈki.mik/ n masc
kimiawan
Persona que es dedica a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
kimia
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
Ketchua

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
kuorum

qüec-qüec /ˌkwɛkˈkwɛk/ Interjection
dukun
Grinyol de l’ànec, de l’oca.

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qüestion qüestiona qüestionada qüestionades qüestionam qüestionant qüestionar qüestionara qüestionaran qüestionarem qüestionaren qüestionares qüestionareu qüestionaria qüestionarien qüestionaries qüestionarà qüestionaràs qüestionaré qüestionaríem qüestionaríeu qüestionassen qüestionasses qüestionassin qüestionassis qüestionat qüestionats qüestionau qüestionava qüestionaven qüestionaves qüestione qüestionem qüestionen qüestiones qüestionessen qüestionesses qüestionessin qüestionessis qüestioneu qüestioni qüestionin qüestionis qüestiono qüestionà qüestionàrem qüestionàreu qüestionàs qüestionàssem qüestionàsseu qüestionàssim qüestionàssiu qüestionàvem qüestionàveu qüestionés qüestionéssem qüestionésseu qüestionéssim qüestionéssiu qüestioní sept val v
pertanyaan
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
kuesioner

qüestió /kwes.tiˈo/ /kwəs.tiˈo/ n fem
pertanyaan
Tema a tractar, a discutir, a aclarir.

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
rasional

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
rasisme

radi n masc
radius
Cadascuna de les línies que es poden dibuixar des del centre d'un cercle fins a la circumferència.
Os del braç.
anak roda
Cadascuna de les varetes que van des de l'eix d'una roda fins a la llanta.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
radiasi

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ adj
radikal

radiografiar /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈa/ /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌra.ði.o.ɣɾə.fiˈa/ /ˌra.ði.u.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ radiografia radiografiada radiografiades radiografiam radiografiant radiografiar radiografiara radiografiaran radiografiarem radiografiaren radiografiares radiografiareu radiografiaria radiografiarien radiografiaries radiografiarà radiografiaràs radiografiaré radiografiaríem radiografiaríeu radiografiassen radiografiasses radiografiassin radiografiassis radiografiat radiografiats radiografiau radiografiava radiografiaven radiografiaves radiografie radiografiem radiografien radiografies radiografiessen radiografiesses radiografiessin radiografiessis radiografieu radiografii radiografio radiografià radiografiàrem radiografiàreu radiografiàs radiografiàssem radiografiàsseu radiografiàssim radiografiàssiu radiografiàvem radiografiàveu radiografiés radiografiéssem radiografiésseu radiografiéssim radiografiéssiu radiografií radiografiï radiografiïn radiografiïs sept val v
ronsen

radioreceptor /ˌra.ði.o.re.sepˈto/ /ˌra.ði.o.re.sepˈtoɾ/ /ˌra.ði.o.rə.səpˈto/ /ˌra.ði.u.rə.səpˈto/ n masc
pesawat radio
Aparell receptor de radiodifusió.

rai /ˈraj/ n masc
rakit
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
anak roda
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raigs X /ˌraˈd͡ʒiks/ n masc
ronsen

rail /ˈrajɫ/ n masc
rel

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
rim

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
pari
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajar /raˈd͡ʒa/ /raˈd͡ʒaɾ/ /raˈʒa/ /rəˈd͡ʒa/ /rəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ rage ragem ragen rages ragessen ragesses ragessin ragessis rageu ragi ragin ragis ragés ragéssem ragésseu ragéssim ragéssiu ragí raig raja rajada rajades rajam rajant rajar rajara rajaran rajarem rajaren rajares rajareu rajaria rajarien rajaries rajarà rajaràs rajaré rajaríem rajaríeu rajassen rajasses rajassin rajassis rajat rajats rajau rajava rajaven rajaves rajo rajà rajàrem rajàreu rajàs rajàssem rajàsseu rajàssim rajàssiu rajàvem rajàveu sept v.cent val v
alir

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
bar
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ram /ˈram/ n masc
buket

rama /ˈra.ma/ /ˈra.mə/ n fem
cabang
(nord-occidental, valencià, tarragoní) Branca d'un arbre o planta.
Branca que es planta per a fer créixer arbres.
Origen comú amb altres d'un mateix tronc.

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
kawanan

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
pagar tangga
Superfície inclinada que es fa servir de comunicació entre dos punts a diferent nivell.
kejang
Contracció dolorosa d'un múscul.

rampí n masc
garu

ranc /ˈraŋk/ adj masc
cupu

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
kekesalan

ranejar /ra.neˈd͡ʒa/ /ra.neˈd͡ʒaɾ/ /ra.neˈʒa/ /rə.nəˈd͡ʒa/ /rə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ ranege ranegem ranegen raneges ranegessen ranegesses ranegessin ranegessis ranegeu ranegi ranegin ranegis ranegés ranegéssem ranegésseu ranegéssim ranegéssiu ranegí raneja ranejada ranejades ranejant ranejar ranejara ranejaran ranejarem ranejaren ranejares ranejareu ranejaria ranejarien ranejaries ranejarà ranejaràs ranejaré ranejaríem ranejaríeu ranejassen ranejasses ranejat ranejats ranejava ranejaven ranejaves ranejo ranejà ranejàrem ranejàreu ranejàssem ranejàsseu ranejàvem ranejàveu sept val val (1) v
menyerempet

rapar /raˈpa/ /raˈpaɾ/ /rəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rap rapa rapada rapades rapam rapant rapar rapara raparan raparem raparen rapares rapareu raparia raparien raparies raparà raparàs raparé raparíem raparíeu rapassen rapasses rapassin rapassis rapat rapats rapau rapava rapaven rapaves rape rapem rapen rapes rapessen rapesses rapessin rapessis rapeu rapi rapin rapis rapo rapà rapàrem rapàreu rapàs rapàssem rapàsseu rapàssim rapàssiu rapàvem rapàveu rapés rapéssem rapésseu rapéssim rapéssiu rapí sept val v
mencukur

rapidesa /ra.piˈðe.za/ /rə.piˈðə.zə/ /rə.piˈðɛ.zə/ n fem
kelancaran
Alta velocitat, agilitat (mental, de moviment, etc.)

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
raket

rar /ˈrar/ rara rars adj masc
langka
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

rasa /ˈra.za/ /ˈra.zə/ n fem
palung

rascar /rasˈka/ /rasˈkaɾ/ /rəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rasc rasca rascada rascades rascam rascant rascar rascara rascaran rascarem rascaren rascares rascareu rascaria rascarien rascaries rascarà rascaràs rascaré rascaríem rascaríeu rascassen rascasses rascassin rascassis rascat rascats rascau rascava rascaven rascaves rasco rascà rascàrem rascàreu rascàs rascàssem rascàsseu rascàssim rascàssiu rascàvem rascàveu rasque rasquem rasquen rasques rasquessen rasquesses rasquessin rasquessis rasqueu rasqui rasquin rasquis rasqués rasquéssem rasquésseu rasquéssim rasquéssiu rasquí sept val v
garuk

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
garu

raser /raˈze/ /raˈzeɾ/ /rəˈze/ n masc
waterpas

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
sikat
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ raspall raspalla raspallada raspallades raspallaia raspallaien raspallaies raspallam raspallant raspallar raspallara raspallaran raspallarem raspallaren raspallares raspallareu raspallaria raspallarien raspallaries raspallariva raspallariven raspallarives raspallarà raspallaràs raspallaré raspallaríem raspallaríeu raspallarívem raspallaríveu raspallassen raspallasses raspallassin raspallassis raspallat raspallats raspallau raspallava raspallaven raspallaves raspallavi raspallavo raspalle raspalleguem raspalleguessa raspalleguessen raspalleguesses raspallegueu raspallegués raspalleguéssom raspalleguéssou raspallem raspallen raspalles raspallessa raspallessen raspallesses raspallessi raspallessin raspallessis raspalleu raspalli raspallin raspallis raspallo raspallos raspalls raspallà raspallàiem raspallàieu raspallàrem raspallàreu raspallàs raspallàssem raspallàsseu raspallàssim raspallàssiu raspallàvem raspallàvets raspallàveu raspallàvom raspallés raspalléssem raspallésseu raspalléssim raspalléssiu raspallí sept v.cent val v
sikat

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
garu
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rastellera /ras.teˈʎe.ɾa/ /rəs.təˈʎe.ɾə/ n fem
antri

rata /ˈra.tə/ n fem
tikus
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
kelelawar

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratifikasi

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ v
berjalur
Fer ratlles.

ratllat /raʎˈʎat/ /raˈʎat/ /rəʎˈʎat/ /rəˈʎat/ adj masc
berbelang

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
tikus mouse komputer
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
tikus
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

rauc /ˈrawk/ n masc
menguak

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rauc rauca raucada raucades raucam raucant raucar raucara raucaran raucarem raucaren raucares raucareu raucaria raucarien raucaries raucarà raucaràs raucaré raucaríem raucaríeu raucassen raucasses raucassin raucassis raucat raucats raucau raucava raucaven raucaves rauco raucà raucàrem raucàreu raucàs raucàssem raucàsseu raucàssim raucàssiu raucàvem raucàveu rauque rauquem rauquen rauques rauquessen rauquesses rauquessin rauquessis rauqueu rauqui rauquin rauquis rauqués rauquéssem rauquésseu rauquéssim rauquéssiu rauquí sept val v
menguak

raure /ˈraw.ɾe/ /ˈraw.ɾə/ bal occ rac raem raent raeu raga raguda ragudes raguem raguen raguera ragueren ragueres ragues raguessen raguesses raguessin raguessis ragueu ragui raguin raguis ragut raguts ragué raguérem raguéreu ragués raguéssem raguésseu raguéssim raguéssiu raguí ras rasa rases rasos rau rauen rauran raure raurem raureu rauria raurien rauries raurà rauràs rauré rauríem rauríeu raus raíem raíeu raïa raïen raïes val v
kikis
(transitiu) Raspar amb un instrument tallant per treure les adherències de la superfície.
baring
(intransitiu) Estar-se habitualment.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
lobak
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
ras

raïm /rəˈim/ n masc
anggur buah anggur
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
nalar
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
reaksi

reacció en cadena de la polimerasa n fem
reaksi berantai polimerase

readaptació n fem
rehabilitasi

real adj
kerajaan
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
kenyataan

realització /re.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /re.a.ɫi.za.siˈo/ n fem
realisasi

realitzador /re.a.ɫi.d͡zaˈðo/ /re.a.ɫi.zaˈðoɾ/ /re.ə.ɫi.d͡zəˈðo/ n masc
pembikin film

rebatre /reˈba.tɾe/ /rəˈβa.tɾə/ bal occ rebat rebata rebatem rebaten rebatent rebatera rebateren rebateres rebates rebatessen rebatesses rebatessin rebatessis rebateu rebati rebatia rebatien rebaties rebatin rebatis rebato rebatran rebatre rebatrem rebatreu rebatria rebatrien rebatries rebatrà rebatràs rebatré rebatríem rebatríeu rebats rebatuda rebatudes rebatut rebatuts rebaté rebatérem rebatéreu rebatés rebatéssem rebatésseu rebatéssim rebatéssiu rebatí rebatíem rebatíeu sept val v
menangkis
Repel·lir, contrarestar.

rebel·lar-se /re.beɫˈɫaɾ.se/ /re.βeˈɫaɾ.se/ /rə.bəɫ.ɫərˈsə/ /rə.bəɫˈɫaɾ.sə/ /rə.βəɫˈɫar.sə/ /rə.βəˈɫar.sə/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebel rebel·la rebel·lada rebel·lades rebel·laia rebel·laien rebel·laies rebel·lam rebel·lant rebel·lar rebel·lara rebel·laran rebel·larem rebel·laren rebel·lares rebel·lareu rebel·laria rebel·larien rebel·laries rebel·lariva rebel·lariven rebel·larives rebel·larà rebel·laràs rebel·laré rebel·laríem rebel·laríeu rebel·larívem rebel·laríveu rebel·lassen rebel·lasses rebel·lassin rebel·lassis rebel·lat rebel·lats rebel·lau rebel·lava rebel·laven rebel·laves rebel·lavi rebel·lavo rebel·le rebel·leguem rebel·leguessa rebel·leguessen rebel·leguesses rebel·legueu rebel·legués rebel·leguéssom rebel·leguéssou rebel·lem rebel·len rebel·les rebel·lessa rebel·lessen rebel·lesses rebel·lessi rebel·lessin rebel·lessis rebel·leu rebel·li rebel·lin rebel·lis rebel·lo rebel·los rebel·là rebel·làiem rebel·làieu rebel·làrem rebel·làreu rebel·làs rebel·làssem rebel·làsseu rebel·làssim rebel·làssiu rebel·làvem rebel·làvets rebel·làveu rebel·làvom rebel·lés rebel·léssem rebel·lésseu rebel·léssim rebel·léssiu rebel·lí sept v.cent val v
pendurhaka

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
pemberontakan

rebentar /re.benˈtaɾ/ /re.βenˈta/ /rə.βənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebent rebenta rebentada rebentades rebentaia rebentaien rebentaies rebentam rebentant rebentar rebentara rebentaran rebentarem rebentaren rebentares rebentareu rebentaria rebentarien rebentaries rebentariva rebentariven rebentarives rebentarà rebentaràs rebentaré rebentaríem rebentaríeu rebentarívem rebentaríveu rebentassen rebentasses rebentassin rebentassis rebentat rebentats rebentau rebentava rebentaven rebentaves rebentavi rebentavo rebente rebenteguem rebenteguessa rebenteguessen rebenteguesses rebentegueu rebentegués rebenteguéssom rebenteguéssou rebentem rebenten rebentes rebentessa rebentessen rebentesses rebentessi rebentessin rebentessis rebenteu rebenti rebentin rebentis rebento rebentos rebents rebentà rebentàiem rebentàieu rebentàrem rebentàreu rebentàs rebentàssem rebentàsseu rebentàssim rebentàssiu rebentàvem rebentàvets rebentàveu rebentàvom rebentés rebentéssem rebentésseu rebentéssim rebentéssiu rebentí sept v.cent val v
bedah
Estripar-se una bossa per estar massa plena o qualsevol embolcall per excés de contingut.

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
puing
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

reblir /rebˈbɫi/ /reˈbɫiɾ/ /reˈβɫi/ /rəbˈbɫi/ /rəˈβɫi/ bal n-occ occ rebleix rebleixen rebleixes rebleixi rebleixin rebleixis rebleixo reblert reblerta reblertes reblerts reblesc reblesqui reblesquin reblesquis reblia reblida reblides reblien reblies rebliguem rebligueu reblim reblint reblir reblira rebliran reblirem rebliren reblires reblireu rebliria reblirien rebliries reblirà rebliràs rebliré rebliríem rebliríeu reblisc reblisca reblisquen reblisques reblissen reblisses reblissin reblissis reblit reblits rebliu reblix reblixen reblixes reblixo reblí reblíem reblíeu reblírem reblíreu reblís reblíssem reblísseu reblíssim reblíssiu sept val v
mengisi
Omplir amb reble o sediments una concavitat.

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ n masc
pantulan
(esports de pilota) Moviment lliure d'una pilota, una bola o un disc a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
(basquetbol) Recuperació de la pilota durant el moviment lliure resultant d'un impacte contra el cèrcol o el tauler, a conseqüència d'un llançament fallat.

rebotar /re.boˈtaɾ/ /re.βoˈta/ /rə.boˈta/ /rə.buˈta/ /rə.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebot rebota rebotada rebotades rebotam rebotant rebotar rebotara rebotaran rebotarem rebotaren rebotares rebotareu rebotaria rebotarien rebotaries rebotarà rebotaràs rebotaré rebotaríem rebotaríeu rebotassen rebotasses rebotassin rebotassis rebotat rebotats rebotau rebotava rebotaven rebotaves rebote rebotem reboten rebotes rebotessen rebotesses rebotessin rebotessis reboteu reboti rebotin rebotis reboto rebotà rebotàrem rebotàreu rebotàs rebotàssem rebotàsseu rebotàssim rebotàssiu rebotàvem rebotàveu rebotés rebotéssem rebotésseu rebotéssim rebotéssiu rebotí sept val v
balik
(pilota) Tornar, un jugador, una pilota procedent de la paret de rebot d'un frontó o del frontó d'un trinquet de pilota valenciana.

rebotir /re.boˈtiɾ/ /re.βoˈti/ /rə.boˈti/ /rə.buˈti/ /rə.βuˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reboteix reboteixa reboteixen reboteixes reboteixi reboteixin reboteixis reboteixo reboteixs rebotesc rebotesca rebotesquen rebotesques rebotesqui rebotesquin rebotesquis rebotia rebotida rebotides rebotien reboties rebotiguem rebotiguera rebotigueren rebotigueres rebotiguessen rebotiguesses rebotiguessin rebotiguessis rebotigueu rebotigueva rebotigueven rebotigueves rebotigué rebotiguérem rebotiguéreu rebotigués rebotiguéssem rebotiguésseu rebotiguéssim rebotiguéssiu rebotiguévem rebotiguéveu rebotim rebotint rebotir rebotira rebotiran rebotirem rebotiren rebotires rebotireu rebotiria rebotirien rebotiries rebotiriva rebotiriven rebotirives rebotirà rebotiràs rebotiré rebotiríem rebotiríeu rebotirívem rebotiríveu rebotisc rebotisca rebotisco rebotiscos rebotisquem rebotisquen rebotisques rebotisqueu rebotissa rebotissen rebotisses rebotissi rebotissin rebotissis rebotist rebotit rebotits rebotiu rebotiva rebotiven rebotives rebotix rebotixa rebotixen rebotixes rebotixi rebotixin rebotixis rebotixo rebotixos rebotí rebotíem rebotíets rebotíeu rebotírem rebotíreu rebotís rebotíscon rebotíssem rebotísseu rebotíssim rebotíssiu rebotíssom rebotíssou rebotívem rebotíveu rebotíxon sept v.cent val v
remas
Forçar les coses perquè entrin en un lloc d'espai molt just.
Perdre la rigidesa pròpia un material.

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
sergap
(esports de pilota) Controlar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada.

rebrot /reˈbɾot/ /rəˈβɾot/ n masc
anakan

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
penolakan
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
bon

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebutge rebutgem rebutgen rebutges rebutgessen rebutgesses rebutgessin rebutgessis rebutgeu rebutgi rebutgin rebutgis rebutgés rebutgéssem rebutgésseu rebutgéssim rebutgéssiu rebutgí rebutj rebutja rebutjada rebutjades rebutjam rebutjant rebutjar rebutjara rebutjaran rebutjarem rebutjaren rebutjares rebutjareu rebutjaria rebutjarien rebutjaries rebutjarà rebutjaràs rebutjaré rebutjaríem rebutjaríeu rebutjassen rebutjasses rebutjassin rebutjassis rebutjat rebutjats rebutjau rebutjava rebutjaven rebutjaves rebutjo rebutjà rebutjàrem rebutjàreu rebutjàs rebutjàssem rebutjàsseu rebutjàssim rebutjàssiu rebutjàvem rebutjàveu sept val v
menolak
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recar /reˈka/ /reˈkaɾ/ /rəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rec reca recada recades recam recant recar recara recaran recarem recaren recares recareu recaria recarien recaries recarà recaràs recaré recaríem recaríeu recassen recasses recassin recassis recat recats recau recava recaven recaves reco recà recàrem recàreu recàs recàssem recàsseu recàssim recàssiu recàvem recàveu reque requem requen reques requessen requesses requessin requessis requeu requi requin requis requés requéssem requésseu requéssim requéssiu requí sept val v
menyesal

recautxutar /re.kaw.t͡ʃuˈta/ /re.kaw.t͡ʃuˈtaɾ/ /rə.kəw.t͡ʃuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recautxut recautxuta recautxutada recautxutades recautxutaia recautxutaien recautxutaies recautxutam recautxutant recautxutar recautxutara recautxutaran recautxutarem recautxutaren recautxutares recautxutareu recautxutaria recautxutarien recautxutaries recautxutariva recautxutariven recautxutarives recautxutarà recautxutaràs recautxutaré recautxutaríem recautxutaríeu recautxutarívem recautxutaríveu recautxutassen recautxutasses recautxutassin recautxutassis recautxutat recautxutats recautxutau recautxutava recautxutaven recautxutaves recautxutavi recautxutavo recautxute recautxuteguem recautxuteguessa recautxuteguessen recautxuteguesses recautxutegueu recautxutegués recautxuteguéssom recautxuteguéssou recautxutem recautxuten recautxutes recautxutessa recautxutessen recautxutesses recautxutessi recautxutessin recautxutessis recautxuteu recautxuti recautxutin recautxutis recautxuto recautxutos recautxuts recautxutà recautxutàiem recautxutàieu recautxutàrem recautxutàreu recautxutàs recautxutàssem recautxutàsseu recautxutàssim recautxutàssiu recautxutàvem recautxutàvets recautxutàveu recautxutàvom recautxutés recautxutéssem recautxutésseu recautxutéssim recautxutéssiu recautxutí sept v.cent val v
karet

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
baru saja

recepció n fem
meja depan
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
resep
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptar /re.sepˈta/ /re.sepˈtaɾ/ /rə.səpˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recept recepta receptada receptades receptaia receptaien receptaies receptam receptant receptar receptara receptaran receptarem receptaren receptares receptareu receptaria receptarien receptaries receptariva receptariven receptarives receptarà receptaràs receptaré receptaríem receptaríeu receptarívem receptaríveu receptassen receptasses receptassin receptassis receptat receptats receptau receptava receptaven receptaves receptavi receptavo recepte recepteguem recepteguessa recepteguessen recepteguesses receptegueu receptegués recepteguéssom recepteguéssou receptem recepten receptes receptessa receptessen receptesses receptessi receptessin receptessis recepteu recepti receptin receptis recepto receptos recepts receptà receptàiem receptàieu receptàrem receptàreu receptàs receptàssem receptàsseu receptàssim receptàssiu receptàvem receptàvets receptàveu receptàvom receptés receptéssem receptésseu receptéssim receptéssiu receptí sept v.cent val v
meresepkan

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
penelitian
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recicl recicla reciclada reciclades reciclaia reciclaien reciclaies reciclam reciclant reciclar reciclara reciclaran reciclarem reciclaren reciclares reciclareu reciclaria reciclarien reciclaries reciclariva reciclariven reciclarives reciclarà reciclaràs reciclaré reciclaríem reciclaríeu reciclarívem reciclaríveu reciclassen reciclasses reciclassin reciclassis reciclat reciclats reciclau reciclava reciclaven reciclaves reciclavi reciclavo recicle recicleguem recicleguessa recicleguessen recicleguesses reciclegueu reciclegués recicleguéssom recicleguéssou reciclem reciclen recicles reciclessa reciclessen reciclesses reciclessi reciclessin reciclessis recicleu recicli reciclin reciclis reciclo reciclos recicls reciclà reciclàiem reciclàieu reciclàrem reciclàreu reciclàs reciclàssem reciclàsseu reciclàssim reciclàssiu reciclàvem reciclàvets reciclàveu reciclàvom reciclés recicléssem reciclésseu recicléssim recicléssiu reciclí sept v.cent val v
daur ulang
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
bejana

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclam reclama reclamada reclamades reclamaia reclamaien reclamaies reclamam reclamant reclamar reclamara reclamaran reclamarem reclamaren reclamares reclamareu reclamaria reclamarien reclamaries reclamariva reclamariven reclamarives reclamarà reclamaràs reclamaré reclamaríem reclamaríeu reclamarívem reclamaríveu reclamassen reclamasses reclamassin reclamassis reclamat reclamats reclamau reclamava reclamaven reclamaves reclamavi reclamavo reclame reclameguem reclameguessa reclameguessen reclameguesses reclamegueu reclamegués reclameguéssom reclameguéssou reclamem reclamen reclames reclamessa reclamessen reclamesses reclamessi reclamessin reclamessis reclameu reclami reclamin reclamis reclamo reclamos reclams reclamà reclamàiem reclamàieu reclamàrem reclamàreu reclamàs reclamàssem reclamàsseu reclamàssim reclamàssiu reclamàvem reclamàvets reclamàveu reclamàvom reclamés reclaméssem reclamésseu reclaméssim reclaméssiu reclamí sept v.cent val v
menelepon
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

reclinar /re.kɫiˈna/ /re.kɫiˈnaɾ/ /rə.kɫiˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclina reclinada reclinades reclinaia reclinaien reclinaies reclinam reclinant reclinar reclinara reclinaran reclinarem reclinaren reclinares reclinareu reclinaria reclinarien reclinaries reclinariva reclinariven reclinarives reclinarà reclinaràs reclinaré reclinaríem reclinaríeu reclinarívem reclinaríveu reclinassen reclinasses reclinassin reclinassis reclinat reclinats reclinau reclinava reclinaven reclinaves reclinavi reclinavo recline reclineguem reclineguessa reclineguessen reclineguesses reclinegueu reclinegués reclineguéssom reclineguéssou reclinem reclinen reclines reclinessa reclinessen reclinesses reclinessi reclinessin reclinessis reclineu reclini reclinin reclinis reclino reclinos reclinà reclinàiem reclinàieu reclinàrem reclinàreu reclinàs reclinàssem reclinàsseu reclinàssim reclinàssiu reclinàvem reclinàvets reclinàveu reclinàvom reclinés reclinéssem reclinésseu reclinéssim reclinéssiu recliní reclín sept v.cent val v
belok

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
rekrut

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclut recluta reclutada reclutades reclutaia reclutaien reclutaies reclutam reclutant reclutar reclutara reclutaran reclutarem reclutaren reclutares reclutareu reclutaria reclutarien reclutaries reclutariva reclutariven reclutarives reclutarà reclutaràs reclutaré reclutaríem reclutaríeu reclutarívem reclutaríveu reclutassen reclutasses reclutassin reclutassis reclutat reclutats reclutau reclutava reclutaven reclutaves reclutavi reclutavo reclute recluteguem recluteguessa recluteguessen recluteguesses reclutegueu reclutegués recluteguéssom recluteguéssou reclutem recluten reclutes reclutessa reclutessen reclutesses reclutessi reclutessin reclutessis recluteu recluti reclutin reclutis recluto reclutos recluts reclutà reclutàiem reclutàieu reclutàrem reclutàreu reclutàs reclutàssem reclutàsseu reclutàssim reclutàssiu reclutàvem reclutàvets reclutàveu reclutàvom reclutés reclutéssem reclutésseu reclutéssim reclutéssiu reclutí sept v.cent val v
rekrut

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ recobr recobra recobrada recobrades recobram recobrant recobrar recobrara recobraran recobrarem recobraren recobrares recobrareu recobraria recobrarien recobraries recobrarà recobraràs recobraré recobraríem recobraríeu recobrassen recobrasses recobrassin recobrassis recobrat recobrats recobrau recobrava recobraven recobraves recobre recobrem recobren recobres recobressen recobresses recobressin recobressis recobreu recobri recobrin recobris recobro recobrà recobràrem recobràreu recobràs recobràssem recobràsseu recobràssim recobràssiu recobràvem recobràveu recobrés recobréssem recobrésseu recobréssim recobréssiu recobrí sept val v
sembuh

recobrir /kuˈβɾi/ /re.koˈbɾiɾ/ /re.koˈβɾi/ /rə.koˈbɾi/ /rə.kuˈbɾi/ /rə.kuˈβɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ recobert recoberta recobertes recoberts recobreix recobreixa recobreixen recobreixes recobreixi recobreixin recobreixis recobreixo recobreixs recobresc recobresca recobresquen recobresques recobresqui recobresquin recobresquis recobria recobrien recobries recobriguem recobriguera recobrigueren recobrigueres recobriguessen recobriguesses recobriguessin recobriguessis recobrigueu recobrigueva recobrigueven recobrigueves recobrigué recobriguérem recobriguéreu recobrigués recobriguéssem recobriguésseu recobriguéssim recobriguéssiu recobriguévem recobriguéveu recobrim recobrint recobrir recobrira recobriran recobrirem recobriren recobrires recobrireu recobriria recobririen recobriries recobririva recobririven recobririves recobrirà recobriràs recobriré recobriríem recobriríeu recobrirívem recobriríveu recobrisc recobrisca recobrisco recobriscos recobrisquem recobrisquen recobrisques recobrisqueu recobrissa recobrissen recobrisses recobrissi recobrissin recobrissis recobrist recobrits recobriu recobriva recobriven recobrives recobrix recobrixa recobrixen recobrixes recobrixi recobrixin recobrixis recobrixo recobrixos recobrí recobríem recobríets recobríeu recobrírem recobríreu recobrís recobríscon recobríssem recobrísseu recobríssim recobríssiu recobríssom recobríssou recobrívem recobríveu recobríxon sept v.cent val v
mantel

recollidor /re.ko.ʎiˈðo/ /re.ko.ʎiˈðoɾ/ /rə.ko.ʎiˈðo/ /rə.ku.ʎiˈðo/ n masc
pengki
Pala de recollir residus, escombraries.

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ alg bal eiv occ recollia recollida recollides recollien recollies recolliguem recolligueu recollim recollint recollir recollira recolliran recollirem recolliren recollires recollireu recolliria recollirien recolliries recollirà recolliràs recolliré recolliríem recolliríeu recollissen recollisses recollissin recollissis recollit recollits recolliu recollí recollíem recollíeu recollírem recollíreu recollís recollíssem recollísseu recollíssim recollíssiu recull reculla recullen reculles reculli recullin recullis recullo reculls sept v.cent val v
mengumpulkan

recolzament /re.koɫ.zaˈmen/ /re.koɫ.zaˈment/ /rə.koɫ.zəˈment/ /rə.kuɫ.zəˈmen/ n masc
menunjuk

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recolz recolza recolzada recolzades recolzam recolzant recolzar recolzara recolzaran recolzarem recolzaren recolzares recolzareu recolzaria recolzarien recolzaries recolzarà recolzaràs recolzaré recolzaríem recolzaríeu recolzassen recolzasses recolzassin recolzassis recolzat recolzats recolzau recolzava recolzaven recolzaves recolze recolzem recolzen recolzes recolzessen recolzesses recolzessin recolzessis recolzeu recolzi recolzin recolzis recolzo recolzà recolzàrem recolzàreu recolzàs recolzàssem recolzàsseu recolzàssim recolzàssiu recolzàvem recolzàveu recolzés recolzéssem recolzésseu recolzéssim recolzéssiu recolzí sept val v
menopang

recol·lectar /re.koɫ.ɫekˈta/ /re.koɫ.ɫekˈtaɾ/ /rə.kuɫ.ɫəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recol·lect recol·lecta recol·lectada recol·lectades recol·lectaia recol·lectaien recol·lectaies recol·lectam recol·lectant recol·lectar recol·lectara recol·lectaran recol·lectarem recol·lectaren recol·lectares recol·lectareu recol·lectaria recol·lectarien recol·lectaries recol·lectariva recol·lectariven recol·lectarives recol·lectarà recol·lectaràs recol·lectaré recol·lectaríem recol·lectaríeu recol·lectarívem recol·lectaríveu recol·lectassen recol·lectasses recol·lectassin recol·lectassis recol·lectat recol·lectats recol·lectau recol·lectava recol·lectaven recol·lectaves recol·lectavi recol·lectavo recol·lecte recol·lecteguem recol·lecteguessa recol·lecteguessen recol·lecteguesses recol·lectegueu recol·lectegués recol·lecteguéssom recol·lecteguéssou recol·lectem recol·lecten recol·lectes recol·lectessa recol·lectessen recol·lectesses recol·lectessi recol·lectessin recol·lectessis recol·lecteu recol·lecti recol·lectin recol·lectis recol·lecto recol·lectos recol·lects recol·lectà recol·lectàiem recol·lectàieu recol·lectàrem recol·lectàreu recol·lectàs recol·lectàssem recol·lectàsseu recol·lectàssim recol·lectàssiu recol·lectàvem recol·lectàvets recol·lectàveu recol·lectàvom recol·lectés recol·lectéssem recol·lectésseu recol·lectéssim recol·lectéssiu recol·lectí sept v.cent val v
menadah

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
anjur

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recoman recomana recomanada recomanades recomanam recomanant recomanar recomanara recomanaran recomanarem recomanaren recomanares recomanareu recomanaria recomanarien recomanaries recomanarà recomanaràs recomanaré recomanaríem recomanaríeu recomanassen recomanasses recomanassin recomanassis recomanat recomanats recomanau recomanava recomanaven recomanaves recomane recomanem recomanen recomanes recomanessen recomanesses recomanessin recomanessis recomaneu recomani recomanin recomanis recomano recomanà recomanàrem recomanàreu recomanàs recomanàssem recomanàsseu recomanàssim recomanàssiu recomanàvem recomanàveu recomanés recomanéssem recomanésseu recomanéssim recomanéssiu recomaní sept val v
menganjurkan

recomençar /re.ko.menˈsa/ /re.ko.menˈsaɾ/ /rə.ko.mənˈsa/ /rə.ku.mənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ recomence recomenceguem recomenceguessa recomenceguessen recomenceguesses recomencegueu recomencegués recomenceguéssom recomenceguéssou recomencem recomencen recomences recomencessa recomencessen recomencesses recomencessi recomencessin recomencessis recomenceu recomenci recomencin recomencis recomencés recomencéssem recomencésseu recomencéssim recomencéssiu recomencí recomenç recomença recomençada recomençades recomençaia recomençaien recomençaies recomençam recomençant recomençar recomençara recomençaran recomençarem recomençaren recomençares recomençareu recomençaria recomençarien recomençaries recomençariva recomençariven recomençarives recomençarà recomençaràs recomençaré recomençaríem recomençaríeu recomençarívem recomençaríveu recomençassen recomençasses recomençassin recomençassis recomençat recomençats recomençau recomençava recomençaven recomençaves recomençavi recomençavo recomenço recomenços recomençà recomençàiem recomençàieu recomençàrem recomençàreu recomençàs recomençàssem recomençàsseu recomençàssim recomençàssiu recomençàvem recomençàvets recomençàveu recomençàvom sept v.cent val v
melanjutkan

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
imbalan

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recompens recompensa recompensada recompensades recompensaia recompensaien recompensaies recompensam recompensant recompensar recompensara recompensaran recompensarem recompensaren recompensares recompensareu recompensaria recompensarien recompensaries recompensariva recompensariven recompensarives recompensarà recompensaràs recompensaré recompensaríem recompensaríeu recompensarívem recompensaríveu recompensassen recompensasses recompensassin recompensassis recompensat recompensats recompensau recompensava recompensaven recompensaves recompensavi recompensavo recompense recompenseguem recompenseguessa recompenseguessen recompenseguesses recompensegueu recompensegués recompenseguéssom recompenseguéssou recompensem recompensen recompenses recompensessa recompensessen recompensesses recompensessi recompensessin recompensessis recompenseu recompensi recompensin recompensis recompenso recompensos recompenss recompensà recompensàiem recompensàieu recompensàrem recompensàreu recompensàs recompensàssem recompensàsseu recompensàssim recompensàssiu recompensàvem recompensàvets recompensàveu recompensàvom recompensés recompenséssem recompensésseu recompenséssim recompenséssiu recompensí sept v.cent val v
menghadiahkan

recomptar /re.komˈta/ /re.komˈtaɾ/ /rə.komˈta/ /rə.kumˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recompt recompta recomptada recomptades recomptaia recomptaien recomptaies recomptam recomptant recomptar recomptara recomptaran recomptarem recomptaren recomptares recomptareu recomptaria recomptarien recomptaries recomptariva recomptariven recomptarives recomptarà recomptaràs recomptaré recomptaríem recomptaríeu recomptarívem recomptaríveu recomptassen recomptasses recomptassin recomptassis recomptat recomptats recomptau recomptava recomptaven recomptaves recomptavi recomptavo recompte recompteguem recompteguessa recompteguessen recompteguesses recomptegueu recomptegués recompteguéssom recompteguéssou recomptem recompten recomptes recomptessa recomptessen recomptesses recomptessi recomptessin recomptessis recompteu recompti recomptin recomptis recompto recomptos recompts recomptà recomptàiem recomptàieu recomptàrem recomptàreu recomptàs recomptàssem recomptàsseu recomptàssim recomptàssiu recomptàvem recomptàvets recomptàveu recomptàvom recomptés recomptéssem recomptésseu recomptéssim recomptéssiu recomptí sept v.cent val v
conteng

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
pengakuan

reconfortar /re.koɱ.forˈta/ /re.koɱ.foɾˈta/ /re.koɱ.foɾˈtaɾ/ /rə.koɱ.foɾˈta/ /rə.kuɱ.furˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reconfort reconforta reconfortada reconfortades reconfortaia reconfortaien reconfortaies reconfortam reconfortant reconfortar reconfortara reconfortaran reconfortarem reconfortaren reconfortares reconfortareu reconfortaria reconfortarien reconfortaries reconfortariva reconfortariven reconfortarives reconfortarà reconfortaràs reconfortaré reconfortaríem reconfortaríeu reconfortarívem reconfortaríveu reconfortassen reconfortasses reconfortassin reconfortassis reconfortat reconfortats reconfortau reconfortava reconfortaven reconfortaves reconfortavi reconfortavo reconforte reconforteguem reconforteguessa reconforteguessen reconforteguesses reconfortegueu reconfortegués reconforteguéssom reconforteguéssou reconfortem reconforten reconfortes reconfortessa reconfortessen reconfortesses reconfortessi reconfortessin reconfortessis reconforteu reconforti reconfortin reconfortis reconforto reconfortos reconforts reconfortà reconfortàiem reconfortàieu reconfortàrem reconfortàreu reconfortàs reconfortàssem reconfortàsseu reconfortàssim reconfortàssiu reconfortàvem reconfortàvets reconfortàveu reconfortàvom reconfortés reconfortéssem reconfortésseu reconfortéssim reconfortéssiu reconfortí sept v.cent val v
kenyamanan

reconquerir /re.koŋ.keˈɾi/ /re.koŋ.keˈɾiɾ/ /rə.koŋ.kəˈɾi/ /rə.kuŋ.kəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reconquereix reconquereixa reconquereixen reconquereixes reconquereixi reconquereixin reconquereixis reconquereixo reconquereixs reconqueresc reconqueresca reconqueresquen reconqueresques reconqueresqui reconqueresquin reconqueresquis reconqueria reconquerida reconquerides reconquerien reconqueries reconqueriguem reconqueriguera reconquerigueren reconquerigueres reconqueriguessen reconqueriguesses reconqueriguessin reconqueriguessis reconquerigueu reconquerigueva reconquerigueven reconquerigueves reconquerigué reconqueriguérem reconqueriguéreu reconquerigués reconqueriguéssem reconqueriguésseu reconqueriguéssim reconqueriguéssiu reconqueriguévem reconqueriguéveu reconquerim reconquerint reconquerir reconquerira reconqueriran reconquerirem reconqueriren reconquerires reconquerireu reconqueriria reconqueririen reconqueriries reconqueririva reconqueririven reconqueririves reconquerirà reconqueriràs reconqueriré reconqueriríem reconqueriríeu reconquerirívem reconqueriríveu reconquerisc reconquerisca reconquerisco reconqueriscos reconquerisquem reconquerisquen reconquerisques reconquerisqueu reconquerissa reconquerissen reconquerisses reconquerissi reconquerissin reconquerissis reconquerist reconquerit reconquerits reconqueriu reconqueriva reconqueriven reconquerives reconquerix reconquerixa reconquerixen reconquerixes reconquerixi reconquerixin reconquerixis reconquerixo reconquerixos reconquerí reconqueríem reconqueríets reconqueríeu reconquerírem reconqueríreu reconquerís reconqueríscon reconqueríssem reconquerísseu reconqueríssim reconqueríssiu reconqueríssom reconqueríssou reconquerívem reconqueríveu reconqueríxon sept v.cent val v
merebut kembali

reconstrucció /re.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kuns.tɾuk.siˈo/ n masc
rekonstruksi
Acció i efecte de reconstruir.

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ reconstrueix reconstrueixen reconstrueixes reconstrueixi reconstrueixin reconstrueixis reconstrueixo reconstrueixs reconstruesc reconstruesca reconstruesquen reconstruesques reconstruesqui reconstruesquin reconstruesquis reconstruint reconstruir reconstruiran reconstruirem reconstruireu reconstruiria reconstruirien reconstruiries reconstruirà reconstruiràs reconstruiré reconstruiríem reconstruiríeu reconstruí reconstruíem reconstruíeu reconstruírem reconstruíreu reconstruís reconstruíssem reconstruísseu reconstruíssim reconstruíssiu reconstruïa reconstruïda reconstruïdes reconstruïen reconstruïes reconstruïguem reconstruïgueu reconstruïm reconstruïra reconstruïren reconstruïres reconstruïsc reconstruïsca reconstruïsquen reconstruïsques reconstruïssen reconstruïsses reconstruïssin reconstruïssis reconstruït reconstruïts reconstruïu reconstruïx reconstruïxen reconstruïxes reconstruïxo sept v.cent val v
bangun ulang

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ bal occ reconec reconega reconeguda reconegudes reconeguem reconeguen reconeguera reconegueren reconegueres reconegues reconeguessen reconeguesses reconeguessin reconeguessis reconegueu reconegui reconeguin reconeguis reconegut reconeguts reconegué reconeguérem reconeguéreu reconegués reconeguéssem reconeguésseu reconeguéssim reconeguéssiu reconeguí reconeix reconeixem reconeixen reconeixent reconeixeran reconeixerem reconeixereu reconeixeria reconeixerien reconeixeries reconeixerà reconeixeràs reconeixeré reconeixeríem reconeixeríeu reconeixes reconeixeu reconeixia reconeixien reconeixies reconeixíem reconeixíeu reconèixer val v
mengakui
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.
Confessar com a cosa pròpia.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
kenang-kenangan

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
ingat

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
persegi panjang

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ recta rectes adj masc
lurus
Que segueix la trajectòria sense corbes, tot dret.

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
rektum
Part final de l'intestí.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
rektor

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ n masc
kanselir
Persona que té a càrrec seu la direcció d'una universitat.
rektor
Sacerdot del culte catòlic encarregat d'una rectoria o d'una parròquia.

rectorat n masc
rektorat

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
timbal balik

redacció /re.ðak.siˈo/ /rə.ðək.siˈo/ n fem
komposisi

redoblar /re.ðobˈbɫa/ /re.ðoˈbɫaɾ/ /re.ðoˈβɫa/ /rə.ðobˈbɫa/ /rə.ðubˈbɫa/ /rə.ðuˈβɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ redobl redobla redoblada redoblades redoblaia redoblaien redoblaies redoblam redoblant redoblar redoblara redoblaran redoblarem redoblaren redoblares redoblareu redoblaria redoblarien redoblaries redoblariva redoblariven redoblarives redoblarà redoblaràs redoblaré redoblaríem redoblaríeu redoblarívem redoblaríveu redoblassen redoblasses redoblassin redoblassis redoblat redoblats redoblau redoblava redoblaven redoblaves redoblavi redoblavo redoble redobleguem redobleguessa redobleguessen redobleguesses redoblegueu redoblegués redobleguéssom redobleguéssou redoblem redoblen redobles redoblessa redoblessen redoblesses redoblessi redoblessin redoblessis redobleu redobli redoblin redoblis redoblo redoblos redobls redoblà redoblàiem redoblàieu redoblàrem redoblàreu redoblàs redoblàssem redoblàsseu redoblàssim redoblàssiu redoblàvem redoblàvets redoblàveu redoblàvom redoblés redobléssem redoblésseu redobléssim redobléssiu redoblí sept v.cent val v
tinggal kelas
(rugbi) Acompanyar, el jugador que fa una pilota, el moviment de la pilota.

redreç /reˈðɾes/ /rəˈðɾəs/ /rəˈðɾɛs/ n masc
kebangkitan

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
penyederhanaan

reedificar /re.e.ði.fiˈka/ /re.e.ði.fiˈkaɾ/ /rə.ə.ði.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reedific reedifica reedificada reedificades reedificaia reedificaien reedificaies reedificam reedificant reedificar reedificara reedificaran reedificarem reedificaren reedificares reedificareu reedificaria reedificarien reedificaries reedificariva reedificariven reedificarives reedificarà reedificaràs reedificaré reedificaríem reedificaríeu reedificarívem reedificaríveu reedificassen reedificasses reedificassin reedificassis reedificat reedificats reedificau reedificava reedificaven reedificaves reedificavi reedificavo reedifico reedificos reedificà reedificàiem reedificàieu reedificàrem reedificàreu reedificàs reedificàssem reedificàsseu reedificàssim reedificàssiu reedificàvem reedificàvets reedificàveu reedificàvom reedifique reedifiqueguem reedifiqueguessa reedifiqueguessen reedifiqueguesses reedifiquegueu reedifiquegués reedifiqueguéssom reedifiqueguéssou reedifiquem reedifiquen reedifiques reedifiquessa reedifiquessen reedifiquesses reedifiquessi reedifiquessin reedifiquessis reedifiqueu reedifiqui reedifiquin reedifiquis reedifiqués reedifiquéssem reedifiquésseu reedifiquéssim reedifiquéssiu reedifiquí sept v.cent val v
bangun ulang

reeixir /re.ejˈʃi/ /re.ejˈʃiɾ/ /re.eˈʃi/ n-occ occ reeixia reeixida reeixides reeixien reeixies reeixim reeixint reeixir reeixiran reeixirem reeixiren reeixires reeixireu reeixiria reeixirien reeixiries reeixirà reeixiràs reeixiré reeixiríem reeixiríeu reeixissin reeixissis reeixit reeixits reeixiu reeixí reeixíem reeixíeu reeixírem reeixíreu reeixís reeixíssim reeixíssiu reïsc reïsca reïsquem reïsquen reïsquera reïsqueren reïsqueres reïsques reïsquessen reïsquesses reïsqueu reïsqué reïsquérem reïsquéreu reïsqués reïsquéssem reïsquésseu reïsquí reïx reïxen reïxes reïxi reïxin reïxis reïxo sept val v
berhasil
Una cosa, eixir bé a qui se la proposa.
Una persona, tenir succés, reeiximent, en quelcom que emprèn.

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ n masc
pengganti

reenviar /re.em.biˈa/ /re.eɱ.viˈaɾ/ /rə.əm.biˈa/ /rə.əɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reenvia reenviada reenviades reenviam reenviant reenviar reenviara reenviaran reenviarem reenviaren reenviares reenviareu reenviaria reenviarien reenviaries reenviarà reenviaràs reenviaré reenviaríem reenviaríeu reenviassen reenviasses reenviassin reenviassis reenviat reenviats reenviau reenviava reenviaven reenviaves reenvie reenviem reenvien reenvies reenviessen reenviesses reenviessin reenviessis reenvieu reenvii reenvio reenvià reenviàrem reenviàreu reenviàs reenviàssem reenviàsseu reenviàssim reenviàssiu reenviàvem reenviàveu reenviés reenviéssem reenviésseu reenviéssim reenviéssiu reenvií reenviï reenviïn reenviïs sept val v
maju

refecció /re.fek.siˈo/ /rə.fək.siˈo/ n fem
pemugaran
Substitució de material per a la conservació de mecaderies.
Obra de reparació, millora, o remodelació en una construcció.
Àpat que fan els monjos en un monestir.

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ alg bal eiv refacem refacen refaces refaceu refaci refacin refacis refaig refan refaran refarem refareu refaria refarien refaries refarà refaràs refaré refaríem refaríeu refaç refaça refeia refeien refeies refeim refeis refem refent refer refera referen referes refessen refesses refessin refessis refet refeta refetes refets refeu refiu refà refàs refèiem refèieu refé reférem reféreu refés reféssem refésseu reféssim reféssiu reféu v.cent val v
mengulang
Tornar a fer.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ refereix refereixa refereixen refereixes refereixi refereixin refereixis refereixo refereixs referesc referesca referesquen referesques referesqui referesquin referesquis referia referida referides referien referies referiguem referiguera referigueren referigueres referiguessen referiguesses referiguessin referiguessis referigueu referigueva referigueven referigueves referigué referiguérem referiguéreu referigués referiguéssem referiguésseu referiguéssim referiguéssiu referiguévem referiguéveu referim referint referir referira referiran referirem referiren referires referireu referiria referirien referiries refeririva refeririven referirives referirà referiràs referiré referiríem referiríeu referirívem referiríveu referisc referisca referisco referiscos referisquem referisquen referisques referisqueu referissa referissen referisses referissi referissin referissis referist referit referits referiu referiva referiven referives referix referixa referixen referixes referixi referixin referixis referixo referixos referí referíem referíets referíeu referírem referíreu referís referíscon referíssem referísseu referíssim referíssiu referíssom referíssou referívem referíveu referíxon sept v.cent val v
mengarahkan

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
acuan
Fet de referir o referir-se.
Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.
akun
(generalment en plural) Informació sobre les qualitats laborals d'una persona, generalment amb la recomanació d'un encarregat d'empresa per al qui s'ha treballat abans.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
referendum

refilar /re.fiˈɫa/ /re.fiˈɫaɾ/ /rə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refil refila refilada refilades refilam refilant refilar refilara refilaran refilarem refilaren refilares refilareu refilaria refilarien refilaries refilarà refilaràs refilaré refilaríem refilaríeu refilassen refilasses refilassin refilassis refilat refilats refilau refilava refilaven refilaves refile refilem refilen refiles refilessen refilesses refilessin refilessis refileu refili refilin refilis refilo refilà refilàrem refilàreu refilàs refilàssem refilàsseu refilàssim refilàssiu refilàvem refilàveu refilés refiléssem refilésseu refiléssim refiléssiu refilí sept val v
mencicit
(intransitiu) Cantar de forma aguda, prolongada i modulada com el canari, el rossinyol i altres ocells.

reflectir /re.fɫekˈti/ /re.fɫekˈtiɾ/ /rə.fɫəkˈti/ bal n-occ occ reflecteix reflecteixen reflecteixes reflecteixi reflecteixin reflecteixis reflecteixo reflectesc reflectesqui reflectesquin reflectesquis reflectia reflectida reflectides reflectien reflecties reflectiguem reflectigueu reflectim reflectint reflectir reflectira reflectiran reflectirem reflectiren reflectires reflectireu reflectiria reflectirien reflectiries reflectirà reflectiràs reflectiré reflectiríem reflectiríeu reflectisc reflectisca reflectisquen reflectisques reflectissen reflectisses reflectissin reflectissis reflectit reflectits reflectiu reflectix reflectixen reflectixes reflectixo reflectí reflectíem reflectíeu reflectírem reflectíreu reflectís reflectíssem reflectísseu reflectíssim reflectíssiu sept val v
mencerminkan

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
cerminan
Cosa que es veu reflectida.

refondre /reˈfon.dɾe/ /rəˈfon.dɾə/ bal eiv occ refon refonc refondran refondre refondrem refondreu refondria refondrien refondries refondrà refondràs refondré refondríem refondríeu refonem refonen refonent refoneu refonga refonguem refonguen refonguera refongueren refongueres refongues refonguessen refonguesses refonguessin refonguessis refongueu refongui refonguin refonguis refongué refonguérem refonguéreu refongués refonguéssem refonguésseu refonguéssim refonguéssiu refonguí refonia refonien refonies refons refoníem refoníeu refosa refoses refosos refós v.cent val v
menulis ulang
Unir diversos metalls mitjançant la fusió.
Tornar a fondre un metall.
Crear un text legal mitjançant la unió de les diverses normes, ja en vigor, sobre el mateix tema.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
penggalangan

refrany /reˈfɾaɲ/ /rəˈfɾaɲ/ n masc
berkata

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
pilek

refrigerador /re.fɾi.d͡ʒe.ɾaˈðoɾ/ /re.fɾi.ʒe.ɾaˈðo/ /rə.fɾi.ʒə.ɾəˈðo/ n masc
kulkas

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
pengungsi

refús /reˈfus/ /rəˈfus/ n masc
penolakan

reg n masc
irigasi

regal /reˈɣaɫ/ n masc
hadiah

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regal regala regalada regalades regalaia regalaien regalaies regalam regalant regalar regalara regalaran regalarem regalaren regalares regalareu regalaria regalarien regalaries regalariva regalariven regalarives regalarà regalaràs regalaré regalaríem regalaríeu regalarívem regalaríveu regalassen regalasses regalassin regalassis regalat regalats regalau regalava regalaven regalaves regalavi regalavo regale regaleguem regaleguessa regaleguessen regaleguesses regalegueu regalegués regaleguéssom regaleguéssou regalem regalen regales regalessa regalessen regalesses regalessi regalessin regalessis regaleu regali regalin regalis regalo regalos regals regalà regalàiem regalàieu regalàrem regalàreu regalàs regalàssem regalàsseu regalàssim regalàssiu regalàvem regalàvets regalàveu regalàvom regalés regaléssem regalésseu regaléssim regaléssiu regalí sept v.cent val v
bocor
Un cos desprendre un líquid, a gotes o a raigs, que corre per la seva superfície.
beri
Obsequiar graciosament amb un present.

regalia /re.ɣaˈɫi.a/ /rə.ɣəˈɫi.ə/ n fem
royalti
Renda, royalty, o guany proporcional als béns que el generen.

regalim /re.ɣaˈɫim/ /rə.ɣəˈɫim/ n masc
drat

regalimar /re.ɣa.ɫiˈma/ /re.ɣa.ɫiˈmaɾ/ /rə.ɣə.ɫiˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regalim regalima regalimada regalimades regalimaia regalimaien regalimaies regalimam regalimant regalimar regalimara regalimaran regalimarem regalimaren regalimares regalimareu regalimaria regalimarien regalimaries regalimariva regalimariven regalimarives regalimarà regalimaràs regalimaré regalimaríem regalimaríeu regalimarívem regalimaríveu regalimassen regalimasses regalimassin regalimassis regalimat regalimats regalimau regalimava regalimaven regalimaves regalimavi regalimavo regalime regalimeguem regalimeguessa regalimeguessen regalimeguesses regalimegueu regalimegués regalimeguéssom regalimeguéssou regalimem regalimen regalimes regalimessa regalimessen regalimesses regalimessi regalimessin regalimessis regalimeu regalimi regalimin regalimis regalimo regalimos regalims regalimà regalimàiem regalimàieu regalimàrem regalimàreu regalimàs regalimàssem regalimàsseu regalimàssim regalimàssiu regalimàvem regalimàvets regalimàveu regalimàvom regalimés regaliméssem regalimésseu regaliméssim regaliméssiu regalimí sept v.cent val v
bocor

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
siram

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
wali

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ n masc
menasehat
Membre del ple d’un ajuntament, responsable de l’administració d'un municipi.

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
resimen

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
regional

registrar /re.d͡ʒisˈtɾa/ /re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /re.ʒisˈtɾa/ /rə.ʒisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ registr registra registrada registrades registram registrant registrar registrara registraran registrarem registraren registrares registrareu registraria registrarien registraries registrarà registraràs registraré registraríem registraríeu registrassen registrasses registrassin registrassis registrat registrats registrau registrava registraven registraves registre registrem registren registres registressen registresses registressin registressis registreu registri registrin registris registro registrà registràrem registràreu registràs registràssem registràsseu registràssim registràssiu registràvem registràveu registrés registréssem registrésseu registréssim registréssiu registrí sept val v
daftar

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
daftar

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
daerah

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
penggaris
Norma, guia.
haid
Menstruació.

reglament /re.ɣɫaˈmen/ /re.ɣɫaˈment/ /reɡ.ɡɫaˈmen/ /rə.ɣɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈment/ n masc
aturan

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
penggaris

regleta /reɡˈɡɫe.ta/ /reˈɣɫe.ta/ /rəɡˈɡɫə.tə/ /rəɡˈɡɫɛ.tə/ /rəˈɣɫɛ.tə/ n fem
terminal kabel
Connector elèctric amb un suport aïllant sobre el qual es connecten un o més components elèctrics.

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
pusara

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
kerajaan
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

reguitnar /re.ɣinˈna/ /re.ɣinˈnaɾ/ /rə.ɣinˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) reguitn reguitna reguitnada reguitnades reguitnam reguitnant reguitnar reguitnaran reguitnarem reguitnaren reguitnares reguitnareu reguitnaria reguitnarien reguitnaries reguitnarà reguitnaràs reguitnaré reguitnaríem reguitnaríeu reguitnassen reguitnasses reguitnassin reguitnassis reguitnat reguitnats reguitnau reguitnava reguitnaven reguitnaves reguitnem reguitnen reguitnes reguitnessen reguitnesses reguitnessin reguitnessis reguitneu reguitni reguitnin reguitnis reguitno reguitnà reguitnàrem reguitnàreu reguitnàs reguitnàssem reguitnàsseu reguitnàssim reguitnàssiu reguitnàvem reguitnàveu reguitnés reguitnéssem reguitnésseu reguitnéssim reguitnéssiu reguitní sept v
balak
Tirar guitzes.

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ adj
atur
Que segueix una regla.

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ regul regula regulada regulades regulam regulant regular regulara regularan regularem regularen regulares regulareu regularia regularien regularies regularà regularàs regularé regularíem regularíeu regulassen regulasses regulassin regulassis regulat regulats regulau regulava regulaven regulaves regule regulem regulen regules regulessen regulesses regulessin regulessis reguleu reguli regulin regulis regulo regulà regulàrem regulàreu regulàs regulàssem regulàsseu regulàssim regulàssiu regulàvem regulàveu regulés reguléssem regulésseu reguléssim reguléssiu regulí sept val v
membereskan
Posar una norma, una regla a seguir.
Mantenir en uns nivells determinats.

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
kabupaten

rehabilitació n fem
rehabilitasi

rei /ˈrɛj/ n masc
raja
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
ikan raja herring

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
kerajaan

reialme /reˈjaɫ.me/ /rəˈjaɫ.mə/ n masc
kerajaan

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
ratu rani
Forma femenina de rei.

reinserció /re.in.seɾ.siˈo/ n fem
rehabilitasi

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
hubungan

relació sexual n fem
hubungan seksual

relatar /re.ɫaˈta/ /re.ɫaˈtaɾ/ /rə.ɫəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relat relata relatada relatades relataia relataien relataies relatam relatant relatar relatara relataran relatarem relataren relatares relatareu relataria relatarien relataries relatariva relatariven relatarives relatarà relataràs relataré relataríem relataríeu relatarívem relataríveu relatassen relatasses relatassin relatassis relatat relatats relatau relatava relataven relataves relatavi relatavo relate relateguem relateguessa relateguessen relateguesses relategueu relategués relateguéssom relateguéssou relatem relaten relates relatessa relatessen relatesses relatessi relatessin relatessis relateu relati relatin relatis relato relatos relats relatà relatàiem relatàieu relatàrem relatàreu relatàs relatàssem relatàsseu relatàssim relatàssiu relatàvem relatàvets relatàveu relatàvom relatés relatéssem relatésseu relatéssim relatéssiu relatí sept v.cent val v
kata

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relatif
Que està en relació amb alguna cosa

relator /re.ɫaˈto/ /re.ɫaˈtoɾ/ /rə.ɫəˈto/ n masc
busur
(dret) Lletrat d’un tribunal que fa la relació de les causes i els plets.

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
agama

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
agamawi

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
relief

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
slip

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rellisc rellisca relliscada relliscades relliscam relliscant relliscar relliscara relliscaran relliscarem relliscaren relliscares relliscareu relliscaria relliscarien relliscaries relliscarà relliscaràs relliscaré relliscaríem relliscaríeu relliscassen relliscasses relliscassin relliscassis relliscat relliscats relliscau relliscava relliscaven relliscaves rellisco relliscà relliscàrem relliscàreu relliscàs relliscàssem relliscàsseu relliscàssim relliscàssiu relliscàvem relliscàveu rellisque rellisquem rellisquen rellisques rellisquessen rellisquesses rellisquessin rellisquessis rellisqueu rellisqui rellisquin rellisquis rellisqués rellisquéssem rellisquésseu rellisquéssim rellisquéssiu rellisquí sept val v
peleset

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
jam lonceng

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
relikui

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
dayung
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rem rema remada remades remaia remaien remaies remam remant remar remara remaran remarem remaren remares remareu remaria remarien remaries remariva remariven remarives remarà remaràs remaré remaríem remaríeu remarívem remaríveu remassen remasses remassin remassis remat remats remau remava remaven remaves remavi remavo reme remeguem remeguessa remeguessen remeguesses remegueu remegués remeguéssom remeguéssou remem remen remes remessa remessen remesses remessi remessin remessis remeu remi remin remis remo remos rems remà remàiem remàieu remàrem remàreu remàs remàssem remàsseu remàssim remàssiu remàvem remàvets remàveu remàvom remés reméssem remésseu reméssim reméssiu remí sept v.cent val v
baris

rematada en planxa n fem
meloncat ke dalam air

rematar /re.maˈta/ /re.maˈtaɾ/ /rə.məˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remat remata rematada rematades remataia remataien remataies rematam rematant rematar rematara remataran rematarem remataren rematares rematareu remataria rematarien remataries rematariva rematariven rematarives rematarà remataràs remataré remataríem remataríeu rematarívem remataríveu rematassen rematasses rematassin rematassis rematat rematats rematau rematava remataven remataves rematavi rematavo remate remateguem remateguessa remateguessen remateguesses remategueu remategués remateguéssom remateguéssou rematem rematen remates rematessa rematessen rematesses rematessi rematessin rematessis remateu remati rematin rematis remato rematos remats rematà rematàiem rematàieu rematàrem rematàreu rematàs rematàssem rematàsseu rematàssim rematàssiu rematàvem rematàvets rematàveu rematàvom rematés rematéssem rematésseu rematéssim rematéssiu rematí sept v.cent val v
melanda
(esports de pilota) Acabar una jugada llançant la pilota, la bola o el disc cap a la porteria contrària.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
obat

remetre /reˈme.tɾe/ /rəˈmɛ.tɾə/ bal eiv occ remesa remeses remesos remet remeta remetem remeten remetent remetera remeteren remeteres remetes remetessen remetesses remetessin remetessis remeteu remeti remetia remetien remeties remetin remetis remeto remetran remetre remetrem remetreu remetria remetrien remetries remetrà remetràs remetré remetríem remetríeu remets remeté remetérem remetéreu remetés remetéssem remetésseu remetéssim remetéssiu remetí remetíem remetíeu remès remés sept v.cent val v
mengarahkan

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
bit merah

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
pracuplik

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
pengendali jarak jauh
Poc probable.

remugar /re.muˈɣa/ /re.muˈɣaɾ/ /rə.muˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ remug remuga remugada remugades remugam remugant remugar remugara remugaran remugarem remugaren remugares remugareu remugaria remugarien remugaries remugarà remugaràs remugaré remugaríem remugaríeu remugassen remugasses remugassin remugassis remugat remugats remugau remugava remugaven remugaves remugo remugue remuguem remuguen remugues remuguessen remuguesses remuguessin remuguessis remugueu remugui remuguin remuguis remugués remuguéssem remuguésseu remuguéssim remuguéssiu remuguí remugà remugàrem remugàreu remugàs remugàssem remugàsseu remugàssim remugàssiu remugàvem remugàveu sept val v
memamah biak
Els animals amb un estómac complex, mastegar per segona vegada els aliments.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
rusa kutub

renaixement /re.na.ʃeˈmen/ /re.naj.ʃeˈmen/ /re.naj.ʃeˈment/ /rə.nə.ʃəˈmen/ /rə.nə.ʃəˈment/ n masc
Abad Pembaharuan
Període històric de transició entre l'Edat Mitjana i que dona inici a l'Edat Moderna (segle XIV a XVI).

renaixentista /re.na.ʃenˈtis.ta/ /re.na.ʃenˈtis.te/ /re.naj.ʃenˈtis.ta/ /re.naj.ʃenˈtis.te/ /rə.nə.ʃənˈtis.tə/ adj
Abad Pembaharuan

renda /ˈren.da/ /ˈren.də/ n fem
sewa

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
penyerahan

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rendeix rendeixa rendeixen rendeixes rendeixi rendeixin rendeixis rendeixo rendeixs rendesc rendesca rendesquen rendesques rendesqui rendesquin rendesquis rendia rendida rendides rendien rendies rendiguem rendiguera rendigueren rendigueres rendiguessen rendiguesses rendiguessin rendiguessis rendigueu rendigueva rendigueven rendigueves rendigué rendiguérem rendiguéreu rendigués rendiguéssem rendiguésseu rendiguéssim rendiguéssiu rendiguévem rendiguéveu rendim rendint rendir rendira rendiran rendirem rendiren rendires rendireu rendiria rendirien rendiries rendiriva rendiriven rendirives rendirà rendiràs rendiré rendiríem rendiríeu rendirívem rendiríveu rendisc rendisca rendisco rendiscos rendisquem rendisquen rendisques rendisqueu rendissa rendissen rendisses rendissi rendissin rendissis rendist rendit rendits rendiu rendiva rendiven rendives rendix rendixa rendixen rendixes rendixi rendixin rendixis rendixo rendixos rendí rendíem rendíets rendíeu rendírem rendíreu rendís rendíscon rendíssem rendísseu rendíssim rendíssiu rendíssom rendíssou rendívem rendíveu rendíxon sept v.cent val v
retur
Reportar un benefici o utilitat.

renec /reˈnek/ n masc
pisuh

reng /ˈreŋ/ /ˈreŋk/ /ˈrɛŋ/ /ˈrɛŋk/ n masc
dering
Espai delimitat, generalment amb unes codes, per fer una competició de lluita.
peringkat
Línia on es col·loquen persones o coses l'una al costat de l'altra.

reni n masc
renium

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ renill renilla renillada renillades renillam renillant renillar renillara renillaran renillarem renillaren renillares renillareu renillaria renillarien renillaries renillarà renillaràs renillaré renillaríem renillaríeu renillassen renillasses renillassin renillassis renillat renillats renillau renillava renillaven renillaves renille renillem renillen renilles renillessen renillesses renillessin renillessis renilleu renilli renillin renillis renillo renillà renillàrem renillàreu renillàs renillàssem renillàsseu renillàssim renillàssiu renillàvem renillàveu renillés renilléssem renillésseu renilléssim renilléssiu renillí sept val v
merengeh

renom n masc
julukan
Nom amb què es coneix una persona i que no és el seu propi.
masyur
Conegut per la seva bona reputació.

rentador /ren.taˈðo/ /ren.taˈðoɾ/ /rən.təˈðo/ n masc
binatu
Lloc on es renta.

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
mesin cuci

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
cuci

reomplir /re.omˈpli/ /re.omˈpliɾ/ /rə.umˈpli/ alg bal eiv occ reompl reomple reomplen reomplert reomplerta reomplertes reomplerts reomples reompli reomplia reomplida reomplides reomplien reomplies reompliguem reompligueu reomplim reomplin reomplint reomplir reomplira reompliran reomplirem reompliren reomplires reomplireu reompliria reomplirien reompliries reomplirà reompliràs reompliré reompliríem reompliríeu reomplis reomplissen reomplisses reomplissin reomplissis reomplit reomplits reompliu reomplo reomplí reomplíem reomplíeu reomplírem reomplíreu reomplís reomplíssem reomplísseu reomplíssim reomplíssiu reòmplic reòmpliga reòmpliguen reòmpligues sept v.cent val v
urukan

repartiment /re.par.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈment/ /rə.pər.tiˈmen/ /rə.pəɾ.tiˈment/ n masc
bagian

repassar /re.paˈsa/ /re.paˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ repassa repassada repassades repassam repassant repassar repassara repassaran repassarem repassaren repassares repassareu repassaria repassarien repassaries repassarà repassaràs repassaré repassaríem repassaríeu repassassen repassasses repassassin repassassis repassat repassats repassau repassava repassaven repassaves repasse repassem repassen repasses repassessen repassesses repassessin repassessis repasseu repassi repassin repassis repasso repassà repassàrem repassàreu repassàs repassàssem repassàsseu repassàssim repassàssiu repassàvem repassàveu repassés repasséssem repassésseu repasséssim repasséssiu repassí repàs sept val v
menyeterika
Tornar a passar per un lloc.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ repeteix repeteixa repeteixen repeteixes repeteixi repeteixin repeteixis repeteixo repeteixs repetesc repetesca repetesquen repetesques repetesqui repetesquin repetesquis repetia repetida repetides repetien repeties repetiguem repetiguera repetigueren repetigueres repetiguessen repetiguesses repetiguessin repetiguessis repetigueu repetigueva repetigueven repetigueves repetigué repetiguérem repetiguéreu repetigués repetiguéssem repetiguésseu repetiguéssim repetiguéssiu repetiguévem repetiguéveu repetim repetint repetir repetira repetiran repetirem repetiren repetires repetireu repetiria repetirien repetiries repetiriva repetiriven repetirives repetirà repetiràs repetiré repetiríem repetiríeu repetirívem repetiríveu repetisc repetisca repetisco repetiscos repetisquem repetisquen repetisques repetisqueu repetissa repetissen repetisses repetissi repetissin repetissis repetist repetit repetits repetiu repetiva repetiven repetives repetix repetixa repetixen repetixes repetixi repetixin repetixis repetixo repetixos repetí repetíem repetíets repetíeu repetírem repetíreu repetís repetíscon repetíssem repetísseu repetíssim repetíssiu repetíssom repetíssou repetívem repetíveu repetíxon sept v.cent val v
mengulang

repicó /re.piˈko/ /rə.piˈko/ n masc
alarm

repixar /re.piˈʃa/ /re.piˈʃaɾ/ /rə.piˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ repix repixa repixada repixades repixam repixant repixar repixara repixaran repixarem repixaren repixares repixareu repixaria repixarien repixaries repixarà repixaràs repixaré repixaríem repixaríeu repixassen repixasses repixassin repixassis repixat repixats repixau repixava repixaven repixaves repixe repixem repixen repixes repixessen repixesses repixessin repixessis repixeu repixi repixin repixis repixo repixà repixàrem repixàreu repixàs repixàssem repixàsseu repixàssim repixàssiu repixàvem repixàveu repixés repixéssem repixésseu repixéssim repixéssiu repixí sept val v
berkeringat
Traspuar la humitat degotant o regalimant.

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
jurnalis

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
representasi
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
wakil

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ represent representa representada representades representam representant representar representara representaran representarem representaren representares representareu representaria representarien representaries representarà representaràs representaré representaríem representaríeu representassen representasses representassin representassis representat representats representau representava representaven representaves represente representem representen representes representessen representesses representessin representessis representeu representi representin representis represento representà representàrem representàreu representàs representàssem representàsseu representàssim representàssiu representàvem representàveu representés representéssem representésseu representéssim representéssiu representí sept val v
main
Fer una interpretació en públic.

repressiu /re.pɾeˈsiw/ /rə.pɾəˈsiw/ adj masc
represif

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
represi

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
pembalasan

reprimir /re.pɾiˈmi/ /re.pɾiˈmiɾ/ /rə.pɾiˈmi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reprimeix reprimeixa reprimeixen reprimeixes reprimeixi reprimeixin reprimeixis reprimeixo reprimeixs reprimesc reprimesca reprimesquen reprimesques reprimesqui reprimesquin reprimesquis reprimia reprimida reprimides reprimien reprimies reprimiguem reprimiguera reprimigueren reprimigueres reprimiguessen reprimiguesses reprimiguessin reprimiguessis reprimigueu reprimigueva reprimigueven reprimigueves reprimigué reprimiguérem reprimiguéreu reprimigués reprimiguéssem reprimiguésseu reprimiguéssim reprimiguéssiu reprimiguévem reprimiguéveu reprimim reprimint reprimir reprimira reprimiran reprimirem reprimiren reprimires reprimireu reprimiria reprimirien reprimiries reprimiriva reprimiriven reprimirives reprimirà reprimiràs reprimiré reprimiríem reprimiríeu reprimirívem reprimiríveu reprimisc reprimisca reprimisco reprimiscos reprimisquem reprimisquen reprimisques reprimisqueu reprimissa reprimissen reprimisses reprimissi reprimissin reprimissis reprimist reprimit reprimits reprimiu reprimiva reprimiven reprimives reprimix reprimixa reprimixen reprimixes reprimixi reprimixin reprimixis reprimixo reprimixos reprimí reprimíem reprimíets reprimíeu reprimírem reprimíreu reprimís reprimíscon reprimíssem reprimísseu reprimíssim reprimíssiu reprimíssom reprimíssou reprimívem reprimíveu reprimíxon sept v.cent val v
menindih

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
pembiakan

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rept repta reptada reptades reptam reptant reptar reptara reptaran reptarem reptaren reptares reptareu reptaria reptarien reptaries reptarà reptaràs reptaré reptaríem reptaríeu reptassen reptasses reptassin reptassis reptat reptats reptau reptava reptaven reptaves repte reptem repten reptes reptessen reptesses reptessin reptessis repteu repti reptin reptis repto reptà reptàrem reptàreu reptàs reptàssem reptàsseu reptàssim reptàssiu reptàvem reptàveu reptés reptéssem reptésseu reptéssim reptéssiu reptí sept val v
mempersalahkan
Reprendre, renyar algú.
melata
Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

repte /ˈrep.te/ /ˈrep.tə/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.te/ /ˈrɛp.tə/ n masc
tantangan
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
republikan

repugnar /re.puŋˈna/ /re.puɡˈna/ /re.puɡˈnaɾ/ /rə.puŋˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ repugn repugna repugnada repugnades repugnaia repugnaien repugnaies repugnam repugnant repugnar repugnara repugnaran repugnarem repugnaren repugnares repugnareu repugnaria repugnarien repugnaries repugnariva repugnariven repugnarives repugnarà repugnaràs repugnaré repugnaríem repugnaríeu repugnarívem repugnaríveu repugnassen repugnasses repugnassin repugnassis repugnat repugnats repugnau repugnava repugnaven repugnaves repugnavi repugnavo repugne repugneguem repugneguessa repugneguessen repugneguesses repugnegueu repugnegués repugneguéssom repugneguéssou repugnem repugnen repugnes repugnessa repugnessen repugnesses repugnessi repugnessin repugnessis repugneu repugni repugnin repugnis repugno repugnos repugns repugnà repugnàiem repugnàieu repugnàrem repugnàreu repugnàs repugnàssem repugnàsseu repugnàssim repugnàssiu repugnàvem repugnàvets repugnàveu repugnàvom repugnés repugnéssem repugnésseu repugnéssim repugnéssiu repugní sept v.cent val v
kejijikan

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
reputasi

repàs /reˈpas/ n masc
revisi
Estudi repetit, que es duu a terme després del primer aprenentatge, normalment per a preparar algun examen o per a obtenir una millor comprensió i retenció.

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
republik

república bananera n fem
republik pisang

requesta /reˈkes.ta/ /rəˈkes.tə/ n fem
minta

reressaga /re.ɾeˈsa.ɣa/ /rə.ɾəˈsa.ɣə/ n fem
buntut

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
nol
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ resa resada resades resam resant resar resara resaran resarem resaren resares resareu resaria resarien resaries resarà resaràs resaré resaríem resaríeu resassen resasses resassin resassis resat resats resau resava resaven resaves rese resem resen reses resessen resesses resessin resessis reseu resi resin resis reso resà resàrem resàreu resàs resàssem resàsseu resàssim resàssiu resàvem resàveu resés reséssem resésseu reséssim reséssiu resí rés sept val v
berdoa

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
tebusan
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
membendung

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
dokter residen
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
dokter residen
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resideix resideixa resideixen resideixes resideixi resideixin resideixis resideixo resideixs residesc residesca residesquen residesques residesqui residesquin residesquis residia residida residides residien residies residiguem residiguera residigueren residigueres residiguessen residiguesses residiguessin residiguessis residigueu residigueva residigueven residigueves residigué residiguérem residiguéreu residigués residiguéssem residiguésseu residiguéssim residiguéssiu residiguévem residiguéveu residim residint residir residira residiran residirem residiren residires residireu residiria residirien residiries residiriva residiriven residirives residirà residiràs residiré residiríem residiríeu residirívem residiríveu residisc residisca residisco residiscos residisquem residisquen residisques residisqueu residissa residissen residisses residissi residissin residissis residist residit residits residiu residiva residiven residives residix residixa residixen residixes residixi residixin residixis residixo residixos residí residíem residíets residíeu residírem residíreu residís residíscon residíssem residísseu residíssim residíssiu residíssom residíssou residívem residíveu residíxon sept v.cent val v
tinggal

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
hunian

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
berlawanan arus
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
keputusan
Acció de resoldre.
resolusi
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
sandaran

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ respect respecta respectada respectades respectaia respectaien respectaies respectam respectant respectar respectara respectaran respectarem respectaren respectares respectareu respectaria respectarien respectaries respectariva respectariven respectarives respectarà respectaràs respectaré respectaríem respectaríeu respectarívem respectaríveu respectassen respectasses respectassin respectassis respectat respectats respectau respectava respectaven respectaves respectavi respectavo respecte respecteguem respecteguessa respecteguessen respecteguesses respectegueu respectegués respecteguéssom respecteguéssou respectem respecten respectes respectessa respectessen respectesses respectessi respectessin respectessis respecteu respecti respectin respectis respecto respectos respects respectà respectàiem respectàieu respectàrem respectàreu respectàs respectàssem respectàsseu respectàssim respectàssiu respectàvem respectàvets respectàveu respectàvom respectés respectéssem respectésseu respectéssim respectéssiu respectí sept v.cent val v
hormat
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
hormat

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
bernafas

resplendir /res.pɫenˈdi/ /res.pɫenˈdiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resplendeix resplendeixa resplendeixen resplendeixes resplendeixi resplendeixin resplendeixis resplendeixo resplendeixs resplendesc resplendesca resplendesquen resplendesques resplendesqui resplendesquin resplendesquis resplendia resplendida resplendides resplendien resplendies resplendiguem resplendiguera resplendigueren resplendigueres resplendiguessen resplendiguesses resplendiguessin resplendiguessis resplendigueu resplendigueva resplendigueven resplendigueves resplendigué resplendiguérem resplendiguéreu resplendigués resplendiguéssem resplendiguésseu resplendiguéssim resplendiguéssiu resplendiguévem resplendiguéveu resplendim resplendint resplendir resplendira resplendiran resplendirem resplendiren resplendires resplendireu resplendiria resplendirien resplendiries resplendiriva resplendiriven resplendirives resplendirà resplendiràs resplendiré resplendiríem resplendiríeu resplendirívem resplendiríveu resplendisc resplendisca resplendisco resplendiscos resplendisquem resplendisquen resplendisques resplendisqueu resplendissa resplendissen resplendisses resplendissi resplendissin resplendissis resplendist resplendit resplendits resplendiu resplendiva resplendiven resplendives resplendix resplendixa resplendixen resplendixes resplendixi resplendixin resplendixis resplendixo resplendixos resplendí resplendíem resplendíets resplendíeu resplendírem resplendíreu resplendís resplendíscon resplendíssem resplendísseu resplendíssim resplendíssiu resplendíssom resplendíssou resplendívem resplendíveu resplendíxon sept v.cent val v
bersinar

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
menjawab
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
tanggung jawab

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
bertanggung jawab
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
bertanggung jawab
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
jawaban
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressaltar /re.saɫˈta/ /re.saɫˈtaɾ/ /rə.səɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ressalt ressalta ressaltada ressaltades ressaltaia ressaltaien ressaltaies ressaltam ressaltant ressaltar ressaltara ressaltaran ressaltarem ressaltaren ressaltares ressaltareu ressaltaria ressaltarien ressaltaries ressaltariva ressaltariven ressaltarives ressaltarà ressaltaràs ressaltaré ressaltaríem ressaltaríeu ressaltarívem ressaltaríveu ressaltassen ressaltasses ressaltassin ressaltassis ressaltat ressaltats ressaltau ressaltava ressaltaven ressaltaves ressaltavi ressaltavo ressalte ressalteguem ressalteguessa ressalteguessen ressalteguesses ressaltegueu ressaltegués ressalteguéssom ressalteguéssou ressaltem ressalten ressaltes ressaltessa ressaltessen ressaltesses ressaltessi ressaltessin ressaltessis ressalteu ressalti ressaltin ressaltis ressalto ressaltos ressalts ressaltà ressaltàiem ressaltàieu ressaltàrem ressaltàreu ressaltàs ressaltàssem ressaltàsseu ressaltàssim ressaltàssiu ressaltàvem ressaltàvets ressaltàveu ressaltàvom ressaltés ressaltéssem ressaltésseu ressaltéssim ressaltéssiu ressaltí sept v.cent val v
menekankan

ressenya /reˈsɛ.ɲa/ /rəˈsɛ.ɲə/ n fem
resensi

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resson ressona ressonada ressonades ressonaia ressonaien ressonaies ressonam ressonant ressonar ressonara ressonaran ressonarem ressonaren ressonares ressonareu ressonaria ressonarien ressonaries ressonariva ressonariven ressonarives ressonarà ressonaràs ressonaré ressonaríem ressonaríeu ressonarívem ressonaríveu ressonassen ressonasses ressonassin ressonassis ressonat ressonats ressonau ressonava ressonaven ressonaves ressonavi ressonavo ressone ressoneguem ressoneguessa ressoneguessen ressoneguesses ressonegueu ressonegués ressoneguéssom ressoneguéssou ressonem ressonen ressones ressonessa ressonessen ressonesses ressonessi ressonessin ressonessis ressoneu ressoni ressonin ressonis ressono ressonos ressons ressonà ressonàiem ressonàieu ressonàrem ressonàreu ressonàs ressonàssem ressonàsseu ressonàssim ressonàssiu ressonàvem ressonàvets ressonàveu ressonàvom ressonés ressonéssem ressonésseu ressonéssim ressonéssiu ressoní sept v.cent val v
bergema
Produir una ressonància, un so prolongat.
melekat
(figuradament) produir impacte, divulgació

ressopar /re.soˈpa/ /re.soˈpaɾ/ /rə.suˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ressop ressopa ressopada ressopades ressopaia ressopaien ressopaies ressopam ressopant ressopar ressopara ressoparan ressoparem ressoparen ressopares ressopareu ressoparia ressoparien ressoparies ressopariva ressopariven ressoparives ressoparà ressoparàs ressoparé ressoparíem ressoparíeu ressoparívem ressoparíveu ressopassen ressopasses ressopassin ressopassis ressopat ressopats ressopau ressopava ressopaven ressopaves ressopavi ressopavo ressope ressopeguem ressopeguessa ressopeguessen ressopeguesses ressopegueu ressopegués ressopeguéssom ressopeguéssou ressopem ressopen ressopes ressopessa ressopessen ressopesses ressopessi ressopessin ressopessis ressopeu ressopi ressopin ressopis ressopo ressopos ressops ressopà ressopàiem ressopàieu ressopàrem ressopàreu ressopàs ressopàssem ressopàsseu ressopàssim ressopàssiu ressopàvem ressopàvets ressopàveu ressopàvom ressopés ressopéssem ressopésseu ressopéssim ressopéssiu ressopí sept v.cent val v
makan malam

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
tinggal
No moure’s del lloc on hom és.
retur
(esports de pilota) Tornar la pilota, el volant o la bola procedent d'un servei.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restoran rumah makan

restituir /res.ti.tuˈi/ /res.ti.tuˈiɾ/ /rəs.ti.tuˈi/ bal n-occ occ restitueix restitueixen restitueixes restitueixi restitueixin restitueixis restitueixo restituesc restituesqui restituesquin restituesquis restituint restituir restituiran restituirem restituireu restituiria restituirien restituiries restituirà restituiràs restituiré restituiríem restituiríeu restituí restituíem restituíeu restituírem restituíreu restituís restituíssem restituísseu restituíssim restituíssiu restituïa restituïda restituïdes restituïen restituïes restituïguem restituïgueu restituïm restituïra restituïren restituïres restituïsc restituïsca restituïsquen restituïsques restituïssen restituïsses restituïssin restituïssis restituït restituïts restituïu restituïx restituïxen restituïxes restituïxo sept val v
retur
Tornar, fer recobrar a algú una cosa que havia tingut.

resultar /re.zuɫˈta/ /re.zuɫˈtaɾ/ /rə.zuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ result resulta resultada resultades resultam resultant resultar resultara resultaran resultarem resultaren resultares resultareu resultaria resultarien resultaries resultarà resultaràs resultaré resultaríem resultaríeu resultassen resultasses resultassin resultassis resultat resultats resultau resultava resultaven resultaves resulte resultem resulten resultes resultessen resultesses resultessin resultessis resulteu resulti resultin resultis resulto resultà resultàrem resultàreu resultàs resultàssem resultàsseu resultàssim resultàssiu resultàvem resultàveu resultés resultéssem resultésseu resultéssim resultéssiu resultí sept val v
akibat

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
hasil akibat

resum /reˈzum/ /rəˈzum/ n masc
abstrak

retacada n fem
kereta sorong

retallada /re.taˈʎa.ða/ /rə.təˈʎa.ðə/ n fem
luka
Acció i efecte de retallar.

retenir /re.teˈni/ /re.teˈniɾ/ /rə.təˈni/ alg bal eiv occ retenc retendran retendrem retendreu retendria retendrien retendries retendrà retendràs retendré retendríem retendríeu retenen retenguda retengudes retenguem retengueren retengueres retenguessin retenguessis retengueu retengui retenguin retenguis retengut retenguts retengué retenguérem retenguéreu retengués retenguéssim retenguéssiu retenguí retenia retenien retenies retenim retenint retenir reteniu retens reteníem reteníeu retinc retindran retindrem retindreu retindria retindrien retindries retindrà retindràs retindré retindríem retindríeu retinga retinguda retingudes retinguem retinguen retinguera retingueren retingueres retingues retinguessen retinguesses retinguessin retinguessis retingueu retingui retinguin retinguis retingut retinguts retingué retinguérem retinguéreu retingués retinguéssem retinguésseu retinguéssim retinguéssiu retinguí reté retén retín v.cent val v
menawan
Impedir la marxa d'algú.
(pilota basca) Cometre una falta consistent a mantenir la pilota a la mà o a la cesta durant un període de temps excessiu abans de llançar-la.
beku
(esports de pilota) Controlar la pilota, la bola o el disc sense intentar fer cap jugada d'atac, amb l'objectiu de mantenir un resultat favorable sense donar opcions a l'adversari.

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
retina

retirar /re.tiˈɾa/ /re.tiˈɾaɾ/ /rə.tiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ retir retira retirada retirades retiram retirant retirar retirara retiraran retirarem retiraren retirares retirareu retiraria retirarien retiraries retirarà retiraràs retiraré retiraríem retiraríeu retirassen retirasses retirassin retirassis retirat retirats retirau retirava retiraven retiraves retire retirem retiren retires retiressen retiresses retiressin retiressis retireu retiri retirin retiris retiro retirà retiràrem retiràreu retiràs retiràssem retiràsseu retiràssim retiràssiu retiràvem retiràveu retirés retiréssem retirésseu retiréssim retiréssiu retirí sept val v
pindah
Apartar, allunyar una cosa d'altres.

retolar /re.toˈɫa/ /re.toˈɫaɾ/ /rə.toˈɫa/ /rə.tuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ retol retola retolada retolades retolam retolant retolar retolara retolaran retolarem retolaren retolares retolareu retolaria retolarien retolaries retolarà retolaràs retolaré retolaríem retolaríeu retolassen retolasses retolassin retolassis retolat retolats retolau retolava retolaven retolaves retole retolem retolen retoles retolessen retolesses retolessin retolessis retoleu retoli retolin retolis retolo retolà retolàrem retolàreu retolàs retolàssem retolàsseu retolàssim retolàssiu retolàvem retolàveu retolés retoléssem retolésseu retoléssim retoléssiu retolí sept val v
etiket

retopar /re.toˈpa/ /re.toˈpaɾ/ /rə.tuˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retop retopa retopada retopades retopaia retopaien retopaies retopam retopant retopar retopara retoparan retoparem retoparen retopares retopareu retoparia retoparien retoparies retopariva retopariven retoparives retoparà retoparàs retoparé retoparíem retoparíeu retoparívem retoparíveu retopassen retopasses retopassin retopassis retopat retopats retopau retopava retopaven retopaves retopavi retopavo retope retopeguem retopeguessa retopeguessen retopeguesses retopegueu retopegués retopeguéssom retopeguéssou retopem retopen retopes retopessa retopessen retopesses retopessi retopessin retopessis retopeu retopi retopin retopis retopo retopos retops retopà retopàiem retopàieu retopàrem retopàreu retopàs retopàssem retopàsseu retopàssim retopàssiu retopàvem retopàvets retopàveu retopàvom retopés retopéssem retopésseu retopéssim retopéssiu retopí sept v.cent val v
memantul

retornar /re.torˈna/ /re.toɾˈna/ /re.toɾˈnaɾ/ /rə.toɾˈna/ /rə.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ retorn retorna retornada retornades retornam retornant retornar retornara retornaran retornarem retornaren retornares retornareu retornaria retornarien retornaries retornarà retornaràs retornaré retornaríem retornaríeu retornassen retornasses retornassin retornassis retornat retornats retornau retornava retornaven retornaves retorne retornem retornen retornes retornessen retornesses retornessin retornessis retorneu retorni retornin retornis retorno retornà retornàrem retornàreu retornàs retornàssem retornàsseu retornàssim retornàssiu retornàvem retornàveu retornés retornéssem retornésseu retornéssim retornéssiu retorní sept val v
retur
Tornar una cosa a qui la tenia abans.
Tornar al lloc o la situació on era abans.

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
potret

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retrat retrata retratada retratades retrataia retrataien retrataies retratam retratant retratar retratara retrataran retratarem retrataren retratares retratareu retrataria retratarien retrataries retratariva retratariven retratarives retratarà retrataràs retrataré retrataríem retrataríeu retratarívem retrataríveu retratassen retratasses retratassin retratassis retratat retratats retratau retratava retrataven retrataves retratavi retratavo retrate retrateguem retrateguessa retrateguessen retrateguesses retrategueu retrategués retrateguéssom retrateguéssou retratem retraten retrates retratessa retratessen retratesses retratessi retratessin retratessis retrateu retrati retratin retratis retrato retratos retrats retratà retratàiem retratàieu retratàrem retratàreu retratàs retratàssem retratàsseu retratàssim retratàssiu retratàvem retratàvets retratàveu retratàvom retratés retratéssem retratésseu retratéssim retratéssiu retratí sept v.cent val v
melukiskan

retre /ˈre.tɾe/ /ˈrɛ.tɾə/ bal occ ret reta retem reten retent retera reteren reteres retes retessen retesses retessin retessis reteu reti retia retien reties retin retis reto retran retre retrem retreu retria retrien retries retrà retràs retré retríem retríeu rets retuda retudes retut retuts reté retérem retéreu retés retéssem retésseu retéssim retéssiu retí retíem retíeu sept val v
retur
Tornar a una persona allò que se li havia pres.
hasil
Renunciar a les aspiracions en ser vençut per un enemic.

retreta /reˈtɾe.ta/ /rəˈtɾe.tə/ n fem
pensiun
Retirada de la tropa per reposar.

retroacció n fem
umpan balik

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
kaca spion tengah

returar /re.tuˈɾa/ /re.tuˈɾaɾ/ /rə.tuˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retur retura returada returades returaia returaien returaies returam returant returar returara returaran returarem returaren returares returareu returaria returarien returaries returariva returariven returarives returarà returaràs returaré returaríem returaríeu returarívem returaríveu returassen returasses returassin returassis returat returats returau returava returaven returaves returavi returavo reture retureguem retureguessa retureguessen retureguesses returegueu returegués retureguéssom retureguéssou returem returen retures returessa returessen returesses returessi returessin returessis retureu returi returin returis returo returos returs returà returàiem returàieu returàrem returàreu returàs returàssem returàsseu returàssim returàssiu returàvem returàvets returàveu returàvom returés returéssem returésseu returéssim returéssiu returí sept v.cent val v
gagap

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
retorika

reunir /re.uˈni/ /re.uˈniɾ/ /rə.uˈni/ bal n-occ occ reuneix reuneixen reuneixes reuneixi reuneixin reuneixis reuneixo reunesc reunesqui reunesquin reunesquis reunia reunida reunides reunien reunies reuniguem reunigueu reunim reunint reunir reunira reuniran reunirem reuniren reunires reunireu reuniria reunirien reuniries reunirà reuniràs reuniré reuniríem reuniríeu reunisc reunisca reunisquen reunisques reunissen reunisses reunissin reunissis reunit reunits reuniu reunix reunixen reunixes reunixo reuní reuníem reuníeu reunírem reuníreu reunís reuníssem reunísseu reuníssim reuníssiu sept val v
mengumpulkan
Unir diferents parts separades.

reunió /re.u.niˈo/ n fem
pertemuan

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revel revela revelada revelades revelam revelant revelar revelara revelaran revelarem revelaren revelares revelareu revelaria revelarien revelaries revelarà revelaràs revelaré revelaríem revelaríeu revelassen revelasses revelassin revelassis revelat revelats revelau revelava revelaven revelaves revele revelem revelen reveles revelessen revelesses revelessin revelessis reveleu reveli revelin revelis revelo revelà revelàrem revelàreu revelàs revelàssem revelàsseu revelàssim revelàssiu revelàvem revelàveu revelés reveléssem revelésseu reveléssim reveléssiu revelí sept val v
membeberkan
Fer conèixer alguna cosa amagada.
mengembangkan
Fer visible una imatge impressionada en un suport fotosensible.

revestir /re.vesˈtiɾ/ /re.βesˈti/ /rə.vəsˈti/ /rə.βəsˈti/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ revesteix revesteixen revesteixes revesteixi revesteixin revesteixis revesteixo revesteixs revestesc revestesca revestesquen revestesques revestesqui revestesquin revestesquis revestia revestida revestides revestien revesties revestiguem revestigueu revestim revestint revestir revestira revestiran revestirem revestiren revestires revestireu revestiria revestirien revestiries revestirà revestiràs revestiré revestiríem revestiríeu revestisc revestisca revestisquen revestisques revestissen revestisses revestissin revestissis revestit revestits revestiu revestix revestixen revestixes revestixo revestí revestíem revestíeu revestírem revestíreu revestís revestíssem revestísseu revestíssim revestíssiu revist revista revisten revistes sept v.cent val v
mantel

revisar //ɾe.βiˈˈzaɾ/ /re.viˈzaɾ/ /re.βiˈza/ /rə.viˈza/ /rə.βiˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ revisa revisada revisades revisaia revisaien revisaies revisam revisant revisar revisara revisaran revisarem revisaren revisares revisareu revisaria revisarien revisaries revisariva revisariven revisarives revisarà revisaràs revisaré revisaríem revisaríeu revisarívem revisaríveu revisassen revisasses revisassin revisassis revisat revisats revisau revisava revisaven revisaves revisavi revisavo revise reviseguem reviseguessa reviseguessen reviseguesses revisegueu revisegués reviseguéssom reviseguéssou revisem revisen revises revisessa revisessen revisesses revisessi revisessin revisessis reviseu revisi revisin revisis reviso revisos revisà revisàiem revisàieu revisàrem revisàreu revisàs revisàssem revisàsseu revisàssim revisàssiu revisàvem revisàvets revisàveu revisàvom revisés reviséssem revisésseu reviséssim reviséssiu revisí revís sept v.cent val v
conteng

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
peninjauan kembali

revolt /reˈvɔɫt/ /reˈβɔɫ/ /rəˈvɔɫ/ /rəˈvɔɫt/ /rəˈβɔɫ/ n masc
belok

revolta /reˈvɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.tɔ/ /rəˈvɔɫ.tə/ /rəˈβɔɫ.tə/ n fem
pemberontakan
Alçament, acció de revoltar-se.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
revolusi
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

revés /reˈves/ /reˈβes/ /rəˈves/ /rəˈβes/ n masc
belakang
(basquetbol) Canvi de direcció en què l'atacant gira sobre ell mateix per a donar l'esquena al jugador que el marca.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a tocar la bola intencionadament amb el revés d'una pala.

rial /riˈaɫ/ n masc
rial
Unitat monetària de diversos estats: l’Aràbia Saudí, el Iemen, l’Iran, Oman i Qatar.
sungai
(esports) Fossat darrere d’una barrera en curses d’obstacles.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
tawa

riba /ˈri.ba/ n fem
gosong

ribera /riˈbe.ɾa/ /riˈβe.ɾə/ n fem
gosong
Terreny proper al riu o al mar.

ribot /riˈβɔt/ n masc
ketam

ribotar /ri.βoˈta/ /ri.βoˈtaɾ/ /ri.βuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ribot ribota ribotada ribotades ribotaia ribotaien ribotaies ribotam ribotant ribotar ribotara ribotaran ribotarem ribotaren ribotares ribotareu ribotaria ribotarien ribotaries ribotariva ribotariven ribotarives ribotarà ribotaràs ribotaré ribotaríem ribotaríeu ribotarívem ribotaríveu ribotassen ribotasses ribotassin ribotassis ribotat ribotats ribotau ribotava ribotaven ribotaves ribotavi ribotavo ribote riboteguem riboteguessa riboteguessen riboteguesses ribotegueu ribotegués riboteguéssom riboteguéssou ribotem riboten ribotes ribotessa ribotessen ribotesses ribotessi ribotessin ribotessis riboteu riboti ribotin ribotis riboto ribotos ribots ribotà ribotàiem ribotàieu ribotàrem ribotàreu ribotàs ribotàssem ribotàsseu ribotàssim ribotàssiu ribotàvem ribotàvets ribotàveu ribotàvom ribotés ribotéssem ribotésseu ribotéssim ribotéssiu ribotí sept v.cent val v
gosok

ric /ˈrik/ adj masc
kaya
Amb molts diners o recursos.

riell /riˈeʎ/ n masc
batangan
Peça petita de metall fos en brut.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
selokan

rigorós /ri.ɣoˈɾos/ /ri.ɣuˈɾos/ adj masc
parah

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
badak

riota /riˈɔ.ta/ /riˈɔ.tɔ/ /riˈɔ.tə/ n fem
bahan tertawaan

ris /ˈris/ n masc
terumbu
(nàutica) Cordill de vela per a reduir la superfície exposada al vent.

risc n masc
risiko

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ris rissa rissada rissades rissam rissant rissar rissara rissaran rissarem rissaren rissares rissareu rissaria rissarien rissaries rissarà rissaràs rissaré rissaríem rissaríeu rissassen rissasses rissassin rissassis rissat rissats rissau rissava rissaven rissaves risse rissem rissen risses rissessen rissesses rissessin rissessis risseu rissi rissin rissis risso rissà rissàrem rissàreu rissàs rissàssem rissàsseu rissàssim rissàssiu rissàvem rissàveu rissés risséssem rissésseu risséssim risséssiu rissí sept val v
terumbu

ritme /ˈrid.me/ n masc
irama ritme

ritu /ˈri.tu/ n masc
ritus

riu n masc
sungai
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
tawa tertawa
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
tertawa
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
lawan

rivet n masc
galon

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
pakaian

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
mencuri curi

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
pencurian

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
tegar

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
delima
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
robotika

roc /ˈrɔk/ n masc
batu
Tros de pedra.
(heràldica) Representació heràldica de la torre o roc del joc d'escacs

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
bebatuan
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
roda
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.
(hoquei sobre patins, patinatge sobre rodes) Cadascuna de les quatre peces circulars rígides i massisses en contacte amb el terra d’un patí de rodes, d’un diàmetre no inferior a 3 cm, que giren al voltant d’un eix collat a la plantilla o la bota.

roda de fira n fem
bianglala

rodal /roˈðaɫ/ /ruˈðaɫ/ n masc
diri
Espai amb forma circular.

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rod roda rodada rodades rodam rodant rodar rodara rodaran rodarem rodaren rodares rodareu rodaria rodarien rodaries rodarà rodaràs rodaré rodaríem rodaríeu rodassen rodasses rodassin rodassis rodat rodats rodau rodava rodaven rodaves rode rodem roden rodes rodessen rodesses rodessin rodessis rodeu rodi rodin rodis rodo rodà rodàrem rodàreu rodàs rodàssem rodàsseu rodàssim rodàssiu rodàvem rodàveu rodés rodéssem rodésseu rodéssim rodéssiu rodí sept val v
ubah
Moure's fent voltes com una roda.

rodi n masc
rhodium

rodolar /ro.ðoˈla/ /ro.ðoˈlaɾ/ /ru.ðuˈla/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rodol rodola rodolada rodolades rodolaia rodolaien rodolaies rodolam rodolant rodolar rodolara rodolaran rodolarem rodolaren rodolares rodolareu rodolaria rodolarien rodolaries rodolariva rodolariven rodolarives rodolarà rodolaràs rodolaré rodolaríem rodolaríeu rodolarívem rodolaríveu rodolassen rodolasses rodolassin rodolassis rodolat rodolats rodolau rodolava rodolaven rodolaves rodolavi rodolavo rodole rodoleguem rodoleguessa rodoleguessen rodoleguesses rodolegueu rodolegués rodoleguéssom rodoleguéssou rodolem rodolen rodoles rodolessa rodolessen rodolesses rodolessi rodolessin rodolessis rodoleu rodoli rodolin rodolis rodolo rodolos rodols rodolà rodolàiem rodolàieu rodolàrem rodolàreu rodolàs rodolàssem rodolàsseu rodolàssim rodolàssiu rodolàvem rodolàvets rodolàveu rodolàvom rodolés rodoléssem rodolésseu rodoléssim rodoléssiu rodolí sept v.cent val v
roda

rodolí n masc
bait
Conjunt dels dos versos de cada quadre d'un auca i per extensió, conjunt de dos versos aparellats.

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
bundar
De forma de cercle.

roentgeni n masc
roentgenium

rogall /roˈɣaʎ/ /ruˈɣaj/ /ruˈɣaʎ/ n masc
keparauan
Inflamació de la laringe que provoca una veu aspra.

rogallós /ro.ɣaˈʎos/ /ro.ɣəˈʎos/ /ru.ɣəˈjos/ /ru.ɣəˈʎos/ adj masc
parau

roig /ˈrot͡ʃ/ roja adj masc
merah
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

roig /ˈrot͡ʃ/ n masc
merah
Persona d'idees polítiques d'esquerres.

rol /ˈrɔɫ/ n masc
peranan
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ n masc
rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
novel
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
bahasa Rumania
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
rosemary
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
belah ketupat

romiatge /ro.miˈa.d͡ʒe/ /ro.miˈa.d͡ʒə/ /ru.miˈa.d͡ʒə/ n masc
ziarah

rompre /ˈrom.pɾe/ /ˈrom.pɾə/ bal occ romp rompa rompem rompen rompent rompera romperen romperes rompes rompessen rompesses rompessin rompessis rompeu rompi rompia rompien rompies rompin rompis rompo rompran rompre romprem rompreu rompria romprien rompries romprà rompràs rompré rompríem rompríeu romps rompuda rompudes romput romputs rompé rompérem rompéreu rompés rompéssem rompésseu rompéssim rompéssiu rompí rompíem rompíeu sept val v
pecah
Dividir en parts o fragments per l’acció d’una força continuada.

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
Romawi
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Romawi
Habitant de Roma.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ ronca roncs adj masc
parau
Veu o so tosc i aspre.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ n masc
dengkur
Soroll que es fa roncant.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ronc ronca roncada roncades roncam roncant roncar roncara roncaran roncarem roncaren roncares roncareu roncaria roncarien roncaries roncarà roncaràs roncaré roncaríem roncaríeu roncassen roncasses roncassin roncassis roncat roncats roncau roncava roncaven roncaves ronco roncà roncàrem roncàreu roncàs roncàssem roncàsseu roncàssim roncàssiu roncàvem roncàveu ronque ronquem ronquen ronques ronquessen ronquesses ronquessin ronquessis ronqueu ronqui ronquin ronquis ronqués ronquéssem ronquésseu ronquéssim ronquéssiu ronquí sept val v
mendengkur

rondalla /runˈda.jə/ n fem
cerita dongeng

rondalla meravellosa /ronˌda.ʎa.me.ɾa.βeˈʎo.za/ /runˌda.ʎə.mə.ɾə.vəˈʎo.zə/ /runˌda.ʎə.mə.ɾə.βəˈʎo.zə/ n fem
dongeng

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
ginjal
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
paus bersirip

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ rossa rossos adj masc
pirang

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
merah jambu
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
bunga mawar
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
merah jambu
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
embun

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
rosario
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
sapi panggang

rosca /ˈros.ka/ /ˈrɔs.kə/ n fem
benang
Cilindre convex amb un ressalt o còncau amb un solc helicoidal.
cimeng
(billar) Maniguet amb què s'uneixen caragolant la fletxa i la porra en els tacs de billar constituïts per dues peces.

roscar /rosˈka/ /rosˈkaɾ/ /rusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rosc rosca roscada roscades roscam roscant roscar roscara roscaran roscarem roscaren roscares roscareu roscaria roscarien roscaries roscarà roscaràs roscaré roscaríem roscaríeu roscassen roscasses roscassin roscassis roscat roscats roscau roscava roscaven roscaves rosco roscà roscàrem roscàreu roscàs roscàssem roscàsseu roscàssim roscàssiu roscàvem roscàveu rosque rosquem rosquen rosques rosquessen rosquesses rosquessin rosquessis rosqueu rosqui rosquin rosquis rosqués rosquéssem rosquésseu rosquéssim rosquéssiu rosquí sept val v
benang

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ rosegadora rosegadors adj masc
pengerat
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
pengerat
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ roseg rosega rosegada rosegades rosegam rosegant rosegar rosegara rosegaran rosegarem rosegaren rosegares rosegareu rosegaria rosegarien rosegaries rosegarà rosegaràs rosegaré rosegaríem rosegaríeu rosegassen rosegasses rosegassin rosegassis rosegat rosegats rosegau rosegava rosegaven rosegaves rosego rosegue roseguem roseguen rosegues roseguessen roseguesses roseguessin roseguessis rosegueu rosegui roseguin roseguis rosegués roseguéssem roseguésseu roseguéssim roseguéssiu roseguí rosegà rosegàrem rosegàreu rosegàs rosegàssem rosegàsseu rosegàssim rosegàssiu rosegàvem rosegàveu sept val v
merongrong
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
apiun

rosquilla /rosˈki.ʎa/ /rosˈki.ʎə/ /rusˈki.ʎə/ n fem
donat

rossejar /ro.seˈd͡ʒa/ /ro.seˈd͡ʒaɾ/ /ro.seˈʒa/ /ro.səˈd͡ʒa/ /ru.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rossege rossegem rossegen rosseges rossegessen rossegesses rossegessin rossegessis rossegeu rossegi rossegin rossegis rossegés rossegéssem rossegésseu rossegéssim rossegéssiu rossegí rosseig rosseja rossejada rossejades rossejam rossejant rossejar rossejara rossejaran rossejarem rossejaren rossejares rossejareu rossejaria rossejarien rossejaries rossejarà rossejaràs rossejaré rossejaríem rossejaríeu rossejassen rossejasses rossejassin rossejassis rossejat rossejats rossejau rossejava rossejaven rossejaves rossejo rossejà rossejàrem rossejàreu rossejàs rossejàssem rossejàsseu rossejàssim rossejàssiu rossejàvem rossejàveu sept val v
cokelat
(transitiu, cuina) Torrar lleugerament prenent un color més fosc.

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
bulbul
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rossí /roˈsi/ /ruˈsi/ n masc
meretas

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ n masc
mata sipit
Zona amb molt de pendent.

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ bal n-occ occ rosteix rosteixen rosteixes rosteixi rosteixin rosteixis rosteixo rostesc rostesqui rostesquin rostesquis rostia rostida rostides rostien rosties rostiguem rostigueu rostim rostint rostir rostira rostiran rostirem rostiren rostires rostireu rostiria rostirien rostiries rostirà rostiràs rostiré rostiríem rostiríeu rostisc rostisca rostisquen rostisques rostissen rostisses rostissin rostissis rostit rostits rostiu rostix rostixen rostixes rostixo rostí rostíem rostíeu rostírem rostíreu rostís rostíssem rostísseu rostíssim rostíssiu sept val v
menggoreng

rostre /ˈrɔs.tɾe/ /ˈrɔs.tɾə/ n masc
menghadap
Cara de persona.

rotació n fem
putaran
Moviment que fa un cos sobre el seu eix
bantalan
(voleibol) Desplaçament simultani de tots els jugadors de l'equip que guanya un servei cap a la posició següent de cadascun, en el sentit de les agulles d'un rellotge, efectuat abans de servir.

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rot rota rotada rotades rotam rotant rotar rotara rotaran rotarem rotaren rotares rotareu rotaria rotarien rotaries rotarà rotaràs rotaré rotaríem rotaríeu rotassen rotasses rotassin rotassis rotat rotats rotau rotava rotaven rotaves rote rotem roten rotes rotessen rotesses rotessin rotessis roteu roti rotin rotis roto rotà rotàrem rotàreu rotàs rotàssem rotàsseu rotàssim rotàssiu rotàvem rotàveu rotés rotéssem rotésseu rotéssim rotéssiu rotí sept val v
berserdawa

rotllana /roɫˈɫa.nə/ /roʎˈʎa.na/ /ruɫˈɫa.nə/ /ruʎˈʎa.nə/ n fem
dering

rotlle /ˈrɔ.ʎe/ /ˈrɔɫ.ɫə/ /ˈrɔʎ.ʎe/ /ˈrɔʎ.ʎə/ n masc
dering

rotlle de campanetes n masc
roda

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
bundaran
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

rough n masc
kasar

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
ek

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
karat
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
kuning telur
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

roí /roˈi/ /ruˈi/ adj masc
arti

rua /ˈru.a/ /ˈru.ə/ n fem
jalan
(antic) Carrer, camí, carretera, via pública.

rubidi n masc
rubidium

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rubel

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
arugula
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rufa /ˈru.fa/ /ˈru.fə/ n fem
geledek

ruflet n masc
mengi

rugós /ruˈɣos/ adj masc
kasar

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ruix ruixa ruixada ruixades ruixaia ruixaien ruixaies ruixam ruixant ruixar ruixara ruixaran ruixarem ruixaren ruixares ruixareu ruixaria ruixarien ruixaries ruixariva ruixariven ruixarives ruixarà ruixaràs ruixaré ruixaríem ruixaríeu ruixarívem ruixaríveu ruixassen ruixasses ruixassin ruixassis ruixat ruixats ruixau ruixava ruixaven ruixaves ruixavi ruixavo ruixe ruixeguem ruixeguessa ruixeguessen ruixeguesses ruixegueu ruixegués ruixeguéssom ruixeguéssou ruixem ruixen ruixes ruixessa ruixessen ruixesses ruixessi ruixessin ruixessis ruixeu ruixi ruixin ruixis ruixo ruixos ruixs ruixà ruixàiem ruixàieu ruixàrem ruixàreu ruixàs ruixàssem ruixàsseu ruixàssim ruixàssiu ruixàvem ruixàvets ruixàveu ruixàvom ruixés ruixéssem ruixésseu ruixéssim ruixéssiu ruixí sept v.cent val v
menyiram

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
dus

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
kursus

rumiar /ru.miˈa/ /ru.miˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rumia rumiada rumiades rumiam rumiant rumiar rumiara rumiaran rumiarem rumiaren rumiares rumiareu rumiaria rumiarien rumiaries rumiarà rumiaràs rumiaré rumiaríem rumiaríeu rumiassen rumiasses rumiassin rumiassis rumiat rumiats rumiau rumiava rumiaven rumiaves rumie rumiem rumien rumies rumiessen rumiesses rumiessin rumiessis rumieu rumii rumio rumià rumiàrem rumiàreu rumiàs rumiàssem rumiàsseu rumiàssim rumiàssiu rumiàvem rumiàveu rumiés rumiéssem rumiésseu rumiéssim rumiéssiu rumií rumiï rumiïn rumiïs sept val v
memamah biak

rumor n
gosip

rupia /ruˈpi.a/ /ruˈpi.ə/ n fem
rupee

rural /ruˈɾaɫ/ adj
pedesaan

rus russa russos adj masc
Rusia
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
Rusia
Natural de Rússia.
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
sarang lebah

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
rute

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherfordium

rutilar /ru.tiˈɫa/ /ru.tiˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rutil rutila rutilada rutilades rutilam rutilant rutilar rutilara rutilaran rutilarem rutilaren rutilares rutilareu rutilaria rutilarien rutilaries rutilarà rutilaràs rutilaré rutilaríem rutilaríeu rutilassen rutilasses rutilassin rutilassis rutilat rutilats rutilau rutilava rutilaven rutilaves rutile rutilem rutilen rutiles rutilessen rutilesses rutilessin rutilessis rutileu rutili rutilin rutilis rutilo rutilà rutilàrem rutilàreu rutilàs rutilàssem rutilàsseu rutilàssim rutilàssiu rutilàvem rutilàveu rutilés rutiléssem rutilésseu rutiléssim rutiléssiu rutilí sept val v
bersinar

rutllar /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫaɾ/ /ruʎˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rutll rutlla rutllada rutllades rutllaia rutllaien rutllaies rutllam rutllant rutllar rutllara rutllaran rutllarem rutllaren rutllares rutllareu rutllaria rutllarien rutllaries rutllariva rutllariven rutllarives rutllarà rutllaràs rutllaré rutllaríem rutllaríeu rutllarívem rutllaríveu rutllassen rutllasses rutllassin rutllassis rutllat rutllats rutllau rutllava rutllaven rutllaves rutllavi rutllavo rutlle rutlleguem rutlleguessa rutlleguessen rutlleguesses rutllegueu rutllegués rutlleguéssom rutlleguéssou rutllem rutllen rutlles rutllessa rutllessen rutllesses rutllessi rutllessin rutllessis rutlleu rutlli rutllin rutllis rutllo rutllos rutlls rutllà rutllàiem rutllàieu rutllàrem rutllàreu rutllàs rutllàssem rutllàsseu rutllàssim rutllàssiu rutllàvem rutllàvets rutllàveu rutllàvom rutllés rutlléssem rutllésseu rutlléssim rutlléssiu rutllí sept v.cent val v
melinting
Estar en funcionament un mecanisme.
Voltar una cosa sobre ella mateixa.
Anar amb fluïdesa.

ruïna /ruˈi.na/ n fem
puing

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
angkara
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
rabies anjing gila
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràcord /ˈra.koɾt/ /ˈra.kurt/ n masc
hubung

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radio
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
hembusan angin

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
cepat
Que va a molta velocitat.

ràtio /ˈra.ti.o/ /ˈra.ti.u/ n fem
nisbah

rècord /ˈrɛ.koɾt/ /ˈrɛ.kurt/ n masc
rekor

rèdit /ˈrɛ.ðit/ n masc
pendapatan

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
rezim

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
reptil

rètol /ˈrɛ.toɫ/ /ˈrɛ.tuɫ/ n masc
tanda

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
beku

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
maskara

rínxol /ˈriɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃuɫ/ n masc
gesper

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
tempurung lutut

rúbrica /ˈru.bɾi.ka/ /ˈru.βɾi.kə/ n fem
penandatangan
Conjunt de traços que fa servir una persona, generalment sempre iguals, per identificar-se en una signatura.

rústec /ˈrus.tek/ /ˈrus.tək/ rústega adj masc
kasar
Sense finor, no polit.
kaku
Que funciona amb dificultat, que no es mou amb soltesa.

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
sehat
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
getah

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
padang rumput

sabata /saˈba.ta/ n fem
sepatu

sabata de tacs n fem
duri

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
tahu
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.

saber greu v
menyesali

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
rasa

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sabotege sabotegem sabotegen saboteges sabotegessen sabotegesses sabotegessin sabotegessis sabotegeu sabotegi sabotegin sabotegis sabotegés sabotegéssem sabotegésseu sabotegéssim sabotegéssiu sabotegí saboteig saboteja sabotejada sabotejades sabotejam sabotejant sabotejar sabotejara sabotejaran sabotejarem sabotejaren sabotejares sabotejareu sabotejaria sabotejarien sabotejaries sabotejarà sabotejaràs sabotejaré sabotejaríem sabotejaríeu sabotejassen sabotejasses sabotejassin sabotejassis sabotejat sabotejats sabotejau sabotejava sabotejaven sabotejaves sabotejo sabotejà sabotejàrem sabotejàreu sabotejàs sabotejàssem sabotejàsseu sabotejàssim sabotejàssiu sabotejàvem sabotejàveu sept val v
sabotase

sabó /saˈbo/ n masc
sabun

sac /ˈsak/ n masc
karung
Receptacle de roba.
(futbol americà) Placatge efectuat contra un quarterback en possessió de la pilota que està situat darrere la línia de scrimmage.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
imam

sacrificar /sa.kɾi.fiˈka/ /sa.kɾi.fiˈkaɾ/ /sə.kɾi.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sacrific sacrifica sacrificada sacrificades sacrificaia sacrificaien sacrificaies sacrificam sacrificant sacrificar sacrificara sacrificaran sacrificarem sacrificaren sacrificares sacrificareu sacrificaria sacrificarien sacrificaries sacrificariva sacrificariven sacrificarives sacrificarà sacrificaràs sacrificaré sacrificaríem sacrificaríeu sacrificarívem sacrificaríveu sacrificassen sacrificasses sacrificassin sacrificassis sacrificat sacrificats sacrificau sacrificava sacrificaven sacrificaves sacrificavi sacrificavo sacrifico sacrificos sacrificà sacrificàiem sacrificàieu sacrificàrem sacrificàreu sacrificàs sacrificàssem sacrificàsseu sacrificàssim sacrificàssiu sacrificàvem sacrificàvets sacrificàveu sacrificàvom sacrifique sacrifiqueguem sacrifiqueguessa sacrifiqueguessen sacrifiqueguesses sacrifiquegueu sacrifiquegués sacrifiqueguéssom sacrifiqueguéssou sacrifiquem sacrifiquen sacrifiques sacrifiquessa sacrifiquessen sacrifiquesses sacrifiquessi sacrifiquessin sacrifiquessis sacrifiqueu sacrifiqui sacrifiquin sacrifiquis sacrifiqués sacrifiquéssem sacrifiquésseu sacrifiquéssim sacrifiquéssiu sacrifiquí sept v.cent val v
menyembelih

sacrificar-se v
mengorbankan
(beisbol) Fer, un batedor, una batada que implica un risc elevat de ser eliminat.

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
kurban

sacsó /səkˈso/ n masc
ban cadangan
Regruix de carn entre dos solcs format en persones grasses.

sadisme /saˈðiz.me/ /səˈðiz.mə/ n masc
sadisme

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
nampan

safety n masc
keamanan

safir /səˈfir/ n masc
safir

safrà /səˈfɾa/ n masc
kuma-kuma

saga /ˈsa.ɣa/ /ˈsa.ɣə/ n fem
rangkaian
(videojocs) Conjunt de videojocs creats l'un com a continuació de l'anterior, que comparteixen característiques bàsiques com ara els personatges principals o l'argument.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
darah
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sagn sagna sagnada sagnades sagnam sagnant sagnar sagnara sagnaran sagnarem sagnaren sagnares sagnareu sagnaria sagnarien sagnaries sagnarà sagnaràs sagnaré sagnaríem sagnaríeu sagnassen sagnasses sagnassin sagnassis sagnat sagnats sagnau sagnava sagnaven sagnaves sagne sagnem sagnen sagnes sagnessen sagnesses sagnessin sagnessis sagneu sagni sagnin sagnis sagno sagnà sagnàrem sagnàreu sagnàs sagnàssem sagnàsseu sagnàssim sagnàssiu sagnàvem sagnàveu sagnés sagnéssem sagnésseu sagnéssim sagnéssiu sagní sept val v
darah
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
inden
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
sakramen

sagrari /saˈɣɾa.ɾi/ /səˈɣɾa.ɾi/ n masc
tabernakel
Receptacle on es guarda l’eucaristia.

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
keramat

sagrera /saˈɣɾe.ɾa/ /səˈɣɾe.ɾə/ n fem
suaka

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
koster

saguer /saˈɣe/ /saˈɣeɾ/ /səˈɣe/ n masc
keamanan
(futbol americà) Defensor situat en l'àrea més endarrerida del camp propi, que s'encarrega principalment de placar els jugadors adversaris que han superat els altres companys d'equip i d'interceptar les passades de l'equip atacant.

sagí /saˈd͡ʒi/ /saˈʒi/ /səˈʒi/ n masc
gemuk
Greix animal.

sajolida /sa.d͡ʒoˈɫi.ða/ /sa.ʒoˈɫi.ða/ /sə.ʒoˈɫi.ðə/ /sə.ʒuˈɫi.ðə/ n fem
gurih
Especialment la Satureja hortensis.

sal n fem
garam
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
ruang

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sal sala salada salades salaia salaien salaies salam salant salar salara salaran salarem salaren salares salareu salaria salarien salaries salariva salariven salarives salarà salaràs salaré salaríem salaríeu salarívem salaríveu salassen salasses salassin salassis salat salats salau salava salaven salaves salavi salavo sale saleguem saleguessa saleguessen saleguesses salegueu salegués saleguéssom saleguéssou salem salen sales salessa salessen salesses salessi salessin salessis saleu sali salin salis salo salos sals salà salàiem salàieu salàrem salàreu salàs salàssem salàsseu salàssim salàssiu salàvem salàvets salàveu salàvom salés saléssem salésseu saléssim saléssiu salí sept v.cent val v
mengasamkan
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
gaji
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saldo /ˈsaɫ.do/ /ˈsaɫ.du/ n masc
keseimbangan
Diferència entre els ingressos o l'haver i el deure.
Article venut a baix preu, per ser de baixa qualitat o per estar fora de la moda.

salicar /sa.ɫiˈka/ /ss.ɫiˈkaɾ/ /sə.ɫiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salic salica salicada salicades salicaia salicaien salicaies salicam salicant salicar salicara salicaran salicarem salicaren salicares salicareu salicaria salicarien salicaries salicariva salicariven salicarives salicarà salicaràs salicaré salicaríem salicaríeu salicarívem salicaríveu salicassen salicasses salicassin salicassis salicat salicats salicau salicava salicaven salicaves salicavi salicavo salico salicos salicà salicàiem salicàieu salicàrem salicàreu salicàs salicàssem salicàsseu salicàssim salicàssiu salicàvem salicàvets salicàveu salicàvom salique saliqueguem saliqueguessa saliqueguessen saliqueguesses saliquegueu saliquegués saliqueguéssom saliqueguéssou saliquem saliquen saliques saliquessa saliquessen saliquesses saliquessi saliquessin saliquessis saliqueu saliqui saliquin saliquis saliqués saliquéssem saliquésseu saliquéssim saliquéssiu saliquí sept v.cent val v
bocor

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
air liur air ludah

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 nota 2 occ saliu salius saliv saliva salivada salivades salivaia salivaien salivaies salivaieu salivam salivant salivar salivara salivaran salivarem salivaren salivares salivareu salivaria salivarien salivaries salivariva salivariven salivarives salivarà salivaràs salivaré salivaríem salivaríeu salivarívem salivaríveu salivassen salivasses salivassin salivassis salivat salivats salivau salivava salivaven salivaves salivavi salivavo salive saliveguem saliveguessa saliveguessen saliveguesses salivegueu salivegués saliveguéssom saliveguéssou salivem saliven salives salivessa salivessen salivesses salivessi salivessin salivessis saliveu salivi salivin salivis salivo salivos salivà salivàiem salivàrem salivàreu salivàs salivàssem salivàsseu salivàssim salivàssiu salivàvem salivàvets salivàveu salivàvom salivés salivéssem salivésseu salivéssim salivéssiu saliví sept v.cent val v
mengiler

salivera /sa.ɫiˈve.ɾa/ /sa.ɫiˈβe.ɾa/ /sə.ɫiˈve.ɾə/ /sə.ɫiˈβe.ɾə/ n fem
busa
Escuma en la boca provocada per excés de salivació.

salmejar /saɫ.meˈd͡ʒa/ /saɫ.meˈd͡ʒaɾ/ /saɫ.meˈʒa/ /səɫ.məˈd͡ʒa/ /səɫ.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ salmege salmegem salmegen salmeges salmegessen salmegesses salmegessin salmegessis salmegeu salmegi salmegin salmegis salmegés salmegéssem salmegésseu salmegéssim salmegéssiu salmegí salmeig salmeja salmejada salmejades salmejam salmejant salmejar salmejara salmejaran salmejarem salmejaren salmejares salmejareu salmejaria salmejarien salmejaries salmejarà salmejaràs salmejaré salmejaríem salmejaríeu salmejassen salmejasses salmejassin salmejassis salmejat salmejats salmejau salmejava salmejaven salmejaves salmejo salmejà salmejàrem salmejàreu salmejàs salmejàssem salmejàsseu salmejàssim salmejàssiu salmejàvem salmejàveu sept val v
mazmur

salmodiar /saɫ.mo.ðiˈa/ /saɫ.mo.ðiˈaɾ/ /səɫ.mo.ðiˈa/ /səɫ.mu.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salmodia salmodiada salmodiades salmodiam salmodiant salmodiar salmodiara salmodiaran salmodiarem salmodiaren salmodiares salmodiareu salmodiaria salmodiarien salmodiaries salmodiarà salmodiaràs salmodiaré salmodiaríem salmodiaríeu salmodiassen salmodiasses salmodiassin salmodiassis salmodiat salmodiats salmodiau salmodiava salmodiaven salmodiaves salmodie salmodiem salmodien salmodies salmodiessen salmodiesses salmodiessin salmodiessis salmodieu salmodii salmodio salmodià salmodiàrem salmodiàreu salmodiàs salmodiàssem salmodiàsseu salmodiàssim salmodiàssiu salmodiàvem salmodiàveu salmodiés salmodiéssem salmodiésseu salmodiéssim salmodiéssiu salmodií salmodiï salmodiïn salmodiïs sept val v
dengung
(per extensió) Cantar o recitar monòtonament.

salmó /səɫˈmo/ salmó adj
bangbang
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
salmon
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
saos
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsera /saɫˈse.ɾa/ /səɫˈse.ɾə/ n fem
saus
Recipient destinat a contenir i servir a taula salses.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
sosis

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
lompat
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
belalang
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salt salta saltada saltades saltam saltant saltar saltara saltaran saltarem saltaren saltares saltareu saltaria saltarien saltaries saltarà saltaràs saltaré saltaríem saltaríeu saltassen saltasses saltassin saltassis saltat saltats saltau saltava saltaven saltaves salte saltem salten saltes saltessen saltesses saltessin saltessis salteu salti saltin saltis salto saltà saltàrem saltàreu saltàs saltàssem saltàsseu saltàssim saltàssiu saltàvem saltàveu saltés saltéssem saltésseu saltéssim saltéssiu saltí sept val v
melompat
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salud saluda saludada saludades saludaia saludaien saludaies saludam saludant saludar saludara saludaran saludarem saludaren saludares saludareu saludaria saludarien saludaries saludariva saludariven saludarives saludarà saludaràs saludaré saludaríem saludaríeu saludarívem saludaríveu saludassen saludasses saludassin saludassis saludat saludats saludau saludava saludaven saludaves saludavi saludavo salude saludeguem saludeguessa saludeguessen saludeguesses saludegueu saludegués saludeguéssom saludeguéssou saludem saluden saludes saludessa saludessen saludesses saludessi saludessin saludessis saludeu saludi saludin saludis saludo saludos saluds saludà saludàiem saludàieu saludàrem saludàreu saludàs saludàssem saludàsseu saludàssim saludàssiu saludàvem saludàvets saludàveu saludàvom saludés saludéssem saludésseu saludéssim saludéssiu saludí sept v.cent val v
menyambut

salut /saˈɫut/ n fem
kesehatan
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salvaguardar /ˌsaɫ.va.ɣwaɾˈðaɾ/ /ˌsaɫ.və.ɣwəɾˈða/ /ˌsaɫ.βa.ɣwarˈða/ /ˌsaɫ.βa.ɣwaɾˈða/ /ˌsaɫ.βə.ɣwərˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salvaguard salvaguarda salvaguardada salvaguardades salvaguardaia salvaguardaien salvaguardaies salvaguardam salvaguardant salvaguardar salvaguardara salvaguardaran salvaguardarem salvaguardaren salvaguardares salvaguardareu salvaguardaria salvaguardarien salvaguardaries salvaguardariva salvaguardariven salvaguardarives salvaguardarà salvaguardaràs salvaguardaré salvaguardaríem salvaguardaríeu salvaguardarívem salvaguardaríveu salvaguardassen salvaguardasses salvaguardassin salvaguardassis salvaguardat salvaguardats salvaguardau salvaguardava salvaguardaven salvaguardaves salvaguardavi salvaguardavo salvaguarde salvaguardeguem salvaguardeguessa salvaguardeguessen salvaguardeguesses salvaguardegueu salvaguardegués salvaguardeguéssom salvaguardeguéssou salvaguardem salvaguarden salvaguardes salvaguardessa salvaguardessen salvaguardesses salvaguardessi salvaguardessin salvaguardessis salvaguardeu salvaguardi salvaguardin salvaguardis salvaguardo salvaguardos salvaguards salvaguardà salvaguardàiem salvaguardàieu salvaguardàrem salvaguardàreu salvaguardàs salvaguardàssem salvaguardàsseu salvaguardàssim salvaguardàssiu salvaguardàvem salvaguardàvets salvaguardàveu salvaguardàvom salvaguardés salvaguardéssem salvaguardésseu salvaguardéssim salvaguardéssiu salvaguardí sept v.cent val v
ayom

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salv salva salvada salvades salvam salvant salvar salvara salvaran salvarem salvaren salvares salvareu salvaria salvarien salvaries salvarà salvaràs salvaré salvaríem salvaríeu salvassen salvasses salvassin salvassis salvat salvats salvau salvava salvaven salvaves salve salvem salven salves salvessen salvesses salvessin salvessis salveu salvi salvin salvis salvo salvà salvàrem salvàreu salvàs salvàssem salvàsseu salvàssim salvàssiu salvàvem salvàveu salvés salvéssem salvésseu salvéssim salvéssiu salví sept val v
selamatkan

salvat /saɫˈvat/ /saɫˈβat/ /səɫˈvat/ /səɫˈβat/ Interjection
aman

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
biadab
No domesticat.
No civilitzat, primitiu.
beringas
No cultivat, silvestre.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
dedalu

saló /saˈɫo/ /səˈɫo/ n masc
salon

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
singlet
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.

samarreta imperi n fem
singlet

sancionar /san.si.oˈna/ /san.si.oˈnaɾ/ /sən.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sancion sanciona sancionada sancionades sancionaia sancionaien sancionaies sancionam sancionant sancionar sancionara sancionaran sancionarem sancionaren sancionares sancionareu sancionaria sancionarien sancionaries sancionariva sancionariven sancionarives sancionarà sancionaràs sancionaré sancionaríem sancionaríeu sancionarívem sancionaríveu sancionassen sancionasses sancionassin sancionassis sancionat sancionats sancionau sancionava sancionaven sancionaves sancionavi sancionavo sancione sancioneguem sancioneguessa sancioneguessen sancioneguesses sancionegueu sancionegués sancioneguéssom sancioneguéssou sancionem sancionen sanciones sancionessa sancionessen sancionesses sancionessi sancionessin sancionessis sancioneu sancioni sancionin sancionis sanciono sancionos sancions sancionà sancionàiem sancionàieu sancionàrem sancionàreu sancionàs sancionàssem sancionàsseu sancionàssim sancionàssiu sancionàvem sancionàvets sancionàveu sancionàvom sancionés sancionéssem sancionésseu sancionéssim sancionéssiu sancioní sept v.cent val v
sanksi

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ n fem
sanksi

sandvitx /sandˈbit͡ʃ/ /sandˈvit͡ʃ/ /sanˈbit͡ʃ/ /səɱˈvit͡ʃ/ n masc
roti lapis

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
pinggir

sanejament /sa.ne.d͡ʒaˈmen/ /sa.ne.d͡ʒaˈment/ /sa.ne.ʒaˈmen/ /sə.nə.ʒəˈmen/ /sə.nə.ʒəˈment/ n masc
drainase

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
darah

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
isak
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
lintah

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
kesehatan

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
keramat
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
santo
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

santuari /san.tuˈa.ɾi/ /sən.tuˈa.ɾi/ n masc
suaka

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sarden

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
kadal

sarment /sarˈmen/ /saɾˈmen/ /saɾˈment/ /sərˈmen/ /səɾˈment/ n
merambat

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ adj masc
saracen

sarró /saˈro/ /səˈro/ n masc
tas sekolah

sarsuela /sar.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫɛ/ /sər.suˈɛ.ɫə/ n fem
panci
Recipient per cuinar fet de terra cuita, ample i no gaire fons, generalment emprat per fer plats de peix amb suc.

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
penjahit

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
kepuasan

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
memuaskan
Acomplir un anhel o una necessitat.
Fer contenta una persona amb allò que desitja.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satelit

savi /ˈsa.βi/ adj masc
cendikia
Que acumula molts sabers, molts coneixements.
D’un animal, que té habilitats.
bijak
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
cendikia
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
kebijaksanaan

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saksofon

saó /saˈo/ /səˈo/ n fem
kesempatan
Ocasió, temps en el qual ocorre un fet.

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgium

sebollir /se.boˈʎiɾ/ /se.βoˈʎi/ /sə.boˈʎi/ /sə.buˈʎi/ /sə.βuˈʎi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sebolleix sebolleixa sebolleixen sebolleixes sebolleixi sebolleixin sebolleixis sebolleixo sebolleixs sebollesc sebollesca sebollesquen sebollesques sebollesqui sebollesquin sebollesquis sebollia sebollida sebollides sebollien sebollies sebolliguem sebolliguera sebolligueren sebolligueres sebolliguessen sebolliguesses sebolliguessin sebolliguessis sebolligueu sebolligueva sebolligueven sebolligueves sebolligué sebolliguérem sebolliguéreu sebolligués sebolliguéssem sebolliguésseu sebolliguéssim sebolliguéssiu sebolliguévem sebolliguéveu sebollim sebollint sebollir sebollira sebolliran sebollirem sebolliren sebollires sebollireu sebolliria sebollirien sebolliries sebolliriva sebolliriven sebollirives sebollirà sebolliràs sebolliré sebolliríem sebolliríeu sebollirívem sebolliríveu sebollisc sebollisca sebollisco sebolliscos sebollisquem sebollisquen sebollisques sebollisqueu sebollissa sebollissen sebollisses sebollissi sebollissin sebollissis sebollist sebollit sebollits sebolliu sebolliva sebolliven sebollives sebollix sebollixa sebollixen sebollixes sebollixi sebollixin sebollixis sebollixo sebollixos sebollí sebollíem sebollíets sebollíeu sebollírem sebollíreu sebollís sebollíscon sebollíssem sebollísseu sebollíssim sebollíssiu sebollíssom sebollíssou sebollívem sebollíveu sebollíxon sept v.cent val v
memendam
Enterrar un mort, introduir-lo a la seva tomba, inhumar.

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
kering
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
mint

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
rahasia
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
rahasia

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
sekretaris

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
sekte

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
sektor

secular /se.kuˈɫaɾ/ /sə.kuˈɫa/ /sə.kuˈɫar/ adj
sekuler
(religió) terrenal, mundà, no espiritual

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ n fem
sekularisasi

secundar /se.kunˈda/ /se.kunˈdaɾ/ /sə.kunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ secund secunda secundada secundades secundam secundant secundar secundara secundaran secundarem secundaren secundares secundareu secundaria secundarien secundaries secundarà secundaràs secundaré secundaríem secundaríeu secundassen secundasses secundassin secundassis secundat secundats secundau secundava secundaven secundaves secunde secundem secunden secundes secundessen secundesses secundessin secundessis secundeu secundi secundin secundis secundo secundà secundàrem secundàreu secundàs secundàssem secundàsseu secundàssim secundàssiu secundàvem secundàveu secundés secundéssem secundésseu secundéssim secundéssiu secundí sept val v
detik

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ adj masc
sekunder

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
sutra

sedegar /se.ðeˈɣa/ /se.ðeˈɣaɾ/ /sə.ðəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sedeg sedega sedegada sedegades sedegam sedegant sedegar sedegara sedegaran sedegarem sedegaren sedegares sedegareu sedegaria sedegarien sedegaries sedegarà sedegaràs sedegaré sedegaríem sedegaríeu sedegassen sedegasses sedegassin sedegassis sedegat sedegats sedegau sedegava sedegaven sedegaves sedego sedegue sedeguem sedeguen sedegues sedeguessen sedeguesses sedeguessin sedeguessis sedegueu sedegui sedeguin sedeguis sedegués sedeguéssem sedeguésseu sedeguéssim sedeguéssiu sedeguí sedegà sedegàrem sedegàreu sedegàs sedegàssem sedegàsseu sedegàssim sedegàssiu sedegàvem sedegàveu sept v.cent val v
menuntut

sedegós /se.ðeˈɣos/ /sə.ðəˈɣos/ adj masc
haus

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
sambil duduk

seder /seˈðe/ /seˈðeɾ/ /səˈðe/ adj masc
sutra
Relatiu a la seda.

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
endapan

sedàs /seˈðas/ /səˈðas/ n masc
saringan

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
cap
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
prangko
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ segell segella segellada segellades segellaia segellaien segellaies segellam segellant segellar segellara segellaran segellarem segellaren segellares segellareu segellaria segellarien segellaries segellariva segellariven segellarives segellarà segellaràs segellaré segellaríem segellaríeu segellarívem segellaríveu segellassen segellasses segellassin segellassis segellat segellats segellau segellava segellaven segellaves segellavi segellavo segelle segelleguem segelleguessa segelleguessen segelleguesses segellegueu segellegués segelleguéssom segelleguéssou segellem segellen segelles segellessa segellessen segellesses segellessi segellessin segellessis segelleu segelli segellin segellis segello segellos segells segellà segellàiem segellàieu segellàrem segellàreu segellàs segellàssem segellàsseu segellàssim segellàssiu segellàvem segellàvets segellàveu segellàvom segellés segelléssem segellésseu segelléssim segelléssiu segellí sept v.cent val v
mengelak

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
abad

segon /seˈɣon/ n masc
detik sekon
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
kedua
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segona línia n neut
kunci

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
menurut

segregació n fem
segregasi

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ segreg segrega segregada segregades segregam segregant segregar segregara segregaran segregarem segregaren segregares segregareu segregaria segregarien segregaries segregarà segregaràs segregaré segregaríem segregaríeu segregassen segregasses segregassin segregassis segregat segregats segregau segregava segregaven segregaves segrego segregue segreguem segreguen segregues segreguessen segreguesses segreguessin segreguessis segregueu segregui segreguin segreguis segregués segreguéssem segreguésseu segreguéssim segreguéssiu segreguí segregà segregàrem segregàreu segregàs segregàssem segregàsseu segregàssim segregàssiu segregàvem segregàveu sept val v
memisahkan

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
penawanan

segrestar /se.ɣɾesˈta/ /se.ɣɾesˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ segrest segresta segrestada segrestades segrestaia segrestaien segrestaies segrestam segrestant segrestar segrestara segrestaran segrestarem segrestaren segrestares segrestareu segrestaria segrestarien segrestaries segrestariva segrestariven segrestarives segrestarà segrestaràs segrestaré segrestaríem segrestaríeu segrestarívem segrestaríveu segrestassen segrestasses segrestassin segrestassis segrestat segrestats segrestau segrestava segrestaven segrestaves segrestavi segrestavo segreste segresteguem segresteguessa segresteguessen segresteguesses segrestegueu segrestegués segresteguéssom segresteguéssou segrestem segresten segrestes segrestessa segrestessen segrestesses segrestessi segrestessin segrestessis segresteu segresti segrestin segrestis segresto segrestos segrests segrestà segrestàiem segrestàieu segrestàrem segrestàreu segrestàs segrestàssem segrestàsseu segrestàssim segrestàssiu segrestàvem segrestàvets segrestàveu segrestàvom segrestés segrestéssem segrestésseu segrestéssim segrestéssiu segrestí sept v.cent val v
menculik

seguiment /se.ɣiˈmen/ /se.ɣiˈment/ /sə.ɣiˈmen/ /sə.ɣiˈment/ n masc
lauk-pauk

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ bal n-occ occ segueix segueixen segueixes segueixi segueixin segueixis segueixo seguesc seguesqui seguesquin seguesquis seguia seguida seguides seguien seguies seguiguem seguigueu seguim seguint seguir seguira seguiran seguirem seguiren seguires seguireu seguiria seguirien seguiries seguirà seguiràs seguiré seguiríem seguiríeu seguisc seguisca seguisquen seguisques seguissen seguisses seguissin seguissis seguit seguits seguiu seguix seguixen seguixes seguixo seguí seguíem seguíeu seguírem seguíreu seguís seguíssem seguísseu seguíssim seguíssiu sept val v
mengikuti
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

seguit /seˈɣit/ adj masc
kontinu
Continu ininterrompudament.

seguit /seˈɣit/ n masc
seri
Conjunt d’una cosa repetida successivament.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
reliabel
confiat, decidit
aman
ferm, sense perill
cert, evident

segurament /seˌɣu.ɾaˈmen/ /seˌɣu.ɾaˈment/ /səˌɣu.ɾəˈmen/ /səˌɣu.ɾəˈment/ adv
kemungkinan
probablement

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
keamanan keselamatan
Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
dedak

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
setelah

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
kursi

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
enam puluh

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
enampuluh enam

seixanta-vuit /sejˌʃan.taˈvujt/ /sejˌʃan.taˈβujt/ /seˌʃan.taˈβujt/ /səˌʃan.təˈvujt/ /səˌʃan.təˈβujt/ number
enam puluh delapan

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
keenampuluh

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ seleccion selecciona seleccionada seleccionades seleccionaia seleccionaien seleccionaies seleccionam seleccionant seleccionar seleccionara seleccionaran seleccionarem seleccionaren seleccionares seleccionareu seleccionaria seleccionarien seleccionaries seleccionariva seleccionariven seleccionarives seleccionarà seleccionaràs seleccionaré seleccionaríem seleccionaríeu seleccionarívem seleccionaríveu seleccionassen seleccionasses seleccionassin seleccionassis seleccionat seleccionats seleccionau seleccionava seleccionaven seleccionaves seleccionavi seleccionavo seleccione seleccioneguem seleccioneguessa seleccioneguessen seleccioneguesses seleccionegueu seleccionegués seleccioneguéssom seleccioneguéssou seleccionem seleccionen selecciones seleccionessa seleccionessen seleccionesses seleccionessi seleccionessin seleccionessis seleccioneu seleccioni seleccionin seleccionis selecciono seleccionos seleccions seleccionà seleccionàiem seleccionàieu seleccionàrem seleccionàreu seleccionàs seleccionàssem seleccionàsseu seleccionàssim seleccionàssiu seleccionàvem seleccionàvets seleccionàveu seleccionàvom seleccionés seleccionéssem seleccionésseu seleccionéssim seleccionéssiu seleccioní sept v.cent val v
memilih

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selenium

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
pelana

selvàtic /seɫˈva.tik/ /seɫˈβa.tik/ /səɫˈva.tik/ /səɫˈβa.tik/ adj masc
rimbawan

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
mirip
Que és gairebé igual a un altre.

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ n masc
menghadap
Cara que manifesta l’estat d’ànim, l’estat de salut.

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
tabur

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
sperma

sement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
biji

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
seminari
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.

sempitern /sem.piˈtɛɾn/ /səm.piˈtɛrn/ sempiterna sempiterns adj masc
abadi

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
selalu

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
lampu lalu lintas

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
semantik

senalla /seˈna.ʎa/ /səˈna.jə/ /səˈna.ʎə/ n fem
keranjang

senar /seˈna/ /seˈnaɾ/ /səˈna/ adj
ganjil

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senat

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
antero

senderi /senˈðɛ.ɾi/ /sənˈðɛ.ɾi/ n masc
benak

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
babi hutan

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
tanpa

sensesostre /ˌsen.seˈsos.tɾe/ /ˌsɛn.səˈsos.tɾə/ n neut
tuna wisma

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
peka
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
sensor

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
perasaan
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
mencium
Percebre amb els sentits, tret del visual.
dengar
Percebre sons mitjançant l'oïda.
merasa
Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.
menyesal
(castellanisme) Lamentar, saber greu.

sentir-hi /senˈti.ɾi/ /sənˈti.ɾi/ v
dengar
Tenir la capacitat de percebre sons amb l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
merasa
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
indra
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte...)
arti
Intencionalitat d’allò que es diu.
Orientació d’una direcció.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
vonis

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
akal sehat
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senya /ˈse.ɲa/ /ˈsə.ɲə/ /ˈsɛ.ɲə/ n fem
bakat
Tret distintiu que identifica un individu o un objecte.
pertanda
(futbol americà) Combinació de paraules o números que un equip utilitza per a indicar les jugades que vol executar.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
tanda
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.
bekas
(rugbi) Marca feta a terra, en el punt exacte del camp de joc on s'ha d'executar un xut franc o un xut de càstig.

senyalitzar /se.ɲa.ɫiˈd͡za/ /se.ɲa.ɫiˈza/ /se.ɲa.ɫiˈzaɾ/ /sə.ɲə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ senyalitz senyalitza senyalitzada senyalitzades senyalitzaia senyalitzaien senyalitzaies senyalitzam senyalitzant senyalitzar senyalitzara senyalitzaran senyalitzarem senyalitzaren senyalitzares senyalitzareu senyalitzaria senyalitzarien senyalitzaries senyalitzariva senyalitzariven senyalitzarives senyalitzarà senyalitzaràs senyalitzaré senyalitzaríem senyalitzaríeu senyalitzarívem senyalitzaríveu senyalitzassen senyalitzasses senyalitzassin senyalitzassis senyalitzat senyalitzats senyalitzau senyalitzava senyalitzaven senyalitzaves senyalitzavi senyalitzavo senyalitze senyalitzeguem senyalitzeguessa senyalitzeguessen senyalitzeguesses senyalitzegueu senyalitzegués senyalitzeguéssom senyalitzeguéssou senyalitzem senyalitzen senyalitzes senyalitzessa senyalitzessen senyalitzesses senyalitzessi senyalitzessin senyalitzessis senyalitzeu senyalitzi senyalitzin senyalitzis senyalitzo senyalitzos senyalitzs senyalitzà senyalitzàiem senyalitzàieu senyalitzàrem senyalitzàreu senyalitzàs senyalitzàssem senyalitzàsseu senyalitzàssim senyalitzàssiu senyalitzàvem senyalitzàvets senyalitzàveu senyalitzàvom senyalitzés senyalitzéssem senyalitzésseu senyalitzéssim senyalitzéssiu senyalitzí sept v.cent val v
plang

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
tuan
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyoreta /se.ɲoˈɾe.ta/ /sə.ɲoˈɾə.tə/ /sə.ɲuˈɾɛ.tə/ n fem
nona
Tractament de cortesia donat a una dona jove o una empleada subalterna.

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ senzilla senzills adj masc
mudah
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.
rendah hati
Persona de classe baixa.

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ separ separa separada separades separam separant separar separara separaran separarem separaren separares separareu separaria separarien separaries separarà separaràs separaré separaríem separaríeu separassen separasses separassin separassis separat separats separau separava separaven separaves separe separem separen separes separessen separesses separessin separessis separeu separi separin separis separo separà separàrem separàreu separàs separàssem separàsseu separàssim separàssiu separàvem separàveu separés separéssem separésseu separéssim separéssiu separí sept val v
memisahkan

separat /se.paˈɾat/ /sə.pəˈɾat/ adj masc
terpisah
Que no està unit, que guarda distància.

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
utara

sepultar /se.puɫˈta/ /se.puɫˈtaɾ/ /sə.puɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sepult sepulta sepultada sepultades sepultaia sepultaien sepultaies sepultam sepultant sepultar sepultara sepultaran sepultarem sepultaren sepultares sepultareu sepultaria sepultarien sepultaries sepultariva sepultariven sepultarives sepultarà sepultaràs sepultaré sepultaríem sepultaríeu sepultarívem sepultaríveu sepultassen sepultasses sepultassin sepultassis sepultat sepultats sepultau sepultava sepultaven sepultaves sepultavi sepultavo sepulte sepulteguem sepulteguessa sepulteguessen sepulteguesses sepultegueu sepultegués sepulteguéssom sepulteguéssou sepultem sepulten sepultes sepultessa sepultessen sepultesses sepultessi sepultessin sepultessis sepulteu sepulti sepultin sepultis sepulto sepultos sepults sepultà sepultàiem sepultàieu sepultàrem sepultàreu sepultàs sepultàssem sepultàsseu sepultàssim sepultàssiu sepultàvem sepultàvets sepultàveu sepultàvom sepultés sepultéssem sepultésseu sepultéssim sepultéssiu sepultí v.cent val v
memendam

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
sekuel
Conseqüència produïda arran d'un fet.
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
barisan

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
ada
ésser, existir

serbi sèrbia adj masc
Serbia
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
Serbia
Individu de Sèrbia.
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sersan

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
serius

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
khotbah

serp n fem
ular
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ n masc
ular

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
gergaji
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
pegunungan

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept serr serra serrada serrades serraia serraien serraies serram serrant serrar serrara serraran serrarem serraren serrares serrareu serraria serrarien serraries serrariva serrariven serrarives serrarà serraràs serraré serraríem serraríeu serrarívem serraríveu serrassen serrasses serrassin serrassis serrat serrats serrau serrava serraven serraves serravi serravo serre serreguem serreguessa serreguessen serreguesses serregueu serregués serreguéssom serreguéssou serrem serren serres serressa serressen serresses serressi serressin serressis serreu serri serrin serris serro serros serrs serrà serràiem serràieu serràrem serràreu serràs serràssem serràsseu serràssim serràssiu serràvem serràvets serràveu serràvom serrés serréssem serrésseu serréssim serréssiu serrí v.cent val v
amsal
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrat /seˈrat/ /səˈrat/ adj masc
gergaji
Que té les vores dentades.
bukit
Sèrie de muntanyes poc elevades.

servei /serˈβej/ /seɾˈvej/ /seɾˈβej/ /sərˈbɛj/ /sərˈvɛj/ /səɾˈvəj/ n masc
gawang
(esports de pilota) Acció de posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
pembantu

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
peladen
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ bal n-occ occ sept serveix serveixen serveixes serveixi serveixin serveixis serveixo servesc servesqui servesquin servesquis servia servida servides servien servies serviguem servigueu servim servint servir servira serviran servirem serviren servires servireu serviria servirien serviries servirà serviràs serviré serviríem serviríeu servisc servisca servisquen servisques servissen servisses servissin servissis servit servits serviu servix servixen servixes servixo serví servíem servíeu servírem servíreu servís servíssem servísseu servíssim servíssiu val v
melayani
Ésser apte o propi a un ús.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
aman

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
sesi
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
haus
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
tujuh
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
ratus

setanta /seˈtan.ta/ number
tujuh puluh

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
ketujuhpuluh

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
september
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
pengepungan
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
minggu pekan

setmanada /se.maˈna.ða/ /sem.maˈna.ða/ /səm.məˈna.ðə/ n fem
minggu
(economia) Sou o pagament setmanal.

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
mingguan

setmanalment /se.maˌnaɫˈmen/ /se.maˌnaɫˈment/ /sem.maˌnaɫˈmen/ /səm.məˌnaɫˈmen/ /səm.məˌnaɫˈment/ adv
mingguan

setze /ˈse.d͡ze/ number
enam belas

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
ketujuh

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
pengepungan
Lloc o centre de poder o autoritat.
katedral
Catedral.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
bunyi
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
jenis jenis kelamin
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.

sexi /ˈsɛk.si/ adj
seksi

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
seksual

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
seks

shotgun n fem
senapan gentel

si conjunction
kalau jika
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si us plau adv
kumohon

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sign signa signada signades signam signant signar signara signaran signarem signaren signares signareu signaria signarien signaries signarà signaràs signaré signaríem signaríeu signassen signasses signassin signassis signat signats signau signava signaven signaves signe signem signen signes signessen signesses signessin signessis signeu signi signin signis signo signà signàrem signàreu signàs signàssem signàsseu signàssim signàssiu signàvem signàveu signés signéssem signésseu signéssim signéssiu signí val v
menandatangani
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
tanda

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept signific significa significada significades significam significant significar significara significaran significarem significaren significares significareu significaria significarien significaries significarà significaràs significaré significaríem significaríeu significassen significasses significassin significassis significat significats significau significava significaven significaves significo significà significàrem significàreu significàs significàssem significàsseu significàssim significàssiu significàvem significàveu signifique signifiquem signifiquen signifiques signifiquessen signifiquesses signifiquessin signifiquessis signifiqueu signifiqui signifiquin signifiquis signifiqués signifiquéssem signifiquésseu signifiquéssim signifiquéssiu signifiquí val v
berniat
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
arti

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
iskh
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
iskh
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
diam
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silici n masc
silikon

sil·labificació /si.ɫa.βi.fi.ka.siˈo/ /si.ɫə.βi.fi.kə.siˈo/ /siɫ.ɫa.bi.fi.ka.siˈo/ /siɫ.ɫə.bi.fi.kə.siˈo/ /siɫ.ɫə.βi.fi.kə.siˈo/ n fem
pemenggalan kata

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
silabis
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
simbiosis

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
simetris

simi /ˈsi.mi/ n masc
kera

similar adj
mirip

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
simitar

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
empati

simple /ˈsim.pɫe/ adj
mudah
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
symposium

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
bergejala

simultàniament /si.muɫˌta.ni.aˈmen/ /si.muɫˌta.ni.aˈment/ /si.muɫˌta.ni.əˈmen/ /si.muɫˌta.ni.əˈment/ adv
sambil

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
simetris

sin /ˈsin/ n fem
dosa

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
ikhlas
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sindicar /sin.diˈka/ /sin.diˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sindic sindica sindicada sindicades sindicaia sindicaien sindicaies sindicam sindicant sindicar sindicara sindicaran sindicarem sindicaren sindicares sindicareu sindicaria sindicarien sindicaries sindicariva sindicariven sindicarives sindicarà sindicaràs sindicaré sindicaríem sindicaríeu sindicarívem sindicaríveu sindicassen sindicasses sindicassin sindicassis sindicat sindicats sindicau sindicava sindicaven sindicaves sindicavi sindicavo sindico sindicos sindicà sindicàiem sindicàieu sindicàrem sindicàreu sindicàs sindicàssem sindicàsseu sindicàssim sindicàssiu sindicàvem sindicàvets sindicàveu sindicàvom sindique sindiqueguem sindiqueguessa sindiqueguessen sindiqueguesses sindiquegueu sindiquegués sindiqueguéssom sindiqueguéssou sindiquem sindiquen sindiques sindiquessa sindiquessen sindiquesses sindiquessi sindiquessin sindiquessis sindiqueu sindiqui sindiquin sindiquis sindiqués sindiquéssem sindiquésseu sindiquéssim sindiquéssiu sindiquí v.cent val v
sindikat

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
sinergi

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
cegukan
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept singlot singlota singlotada singlotades singlotam singlotant singlotar singlotara singlotaran singlotarem singlotaren singlotares singlotareu singlotaria singlotarien singlotaries singlotarà singlotaràs singlotaré singlotaríem singlotaríeu singlotassen singlotasses singlotassin singlotassis singlotat singlotats singlotau singlotava singlotaven singlotaves singlote singlotem singloten singlotes singlotessen singlotesses singlotessin singlotessis singloteu singloti singlotin singlotis singloto singlotà singlotàrem singlotàreu singlotàs singlotàssem singlotàsseu singlotàssim singlotàssiu singlotàvem singlotàveu singlotés singlotéssem singlotésseu singlotéssim singlotéssiu singlotí val v
cegukan

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
bentuk tunggal

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
angker
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ n masc
angker
Accident que comporta danys, per exemple un accident automobilístic, un incendi en una casa, una avaria en un vaixell.

sinofòbia /si.noˈfɔ.bi.a/ /si.noˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
sinofobia

sintaxi n fem
sintaksis
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sintonia /sin.toˈni.a/ /sin.tuˈni.ə/ n fem
penalaan

sintonitzar /sin.to.niˈd͡za/ /sin.to.niˈd͡zaɾ/ /sin.tu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sintonitz sintonitza sintonitzada sintonitzades sintonitzam sintonitzant sintonitzar sintonitzara sintonitzaran sintonitzarem sintonitzaren sintonitzares sintonitzareu sintonitzaria sintonitzarien sintonitzaries sintonitzarà sintonitzaràs sintonitzaré sintonitzaríem sintonitzaríeu sintonitzassen sintonitzasses sintonitzassin sintonitzassis sintonitzat sintonitzats sintonitzau sintonitzava sintonitzaven sintonitzaves sintonitze sintonitzem sintonitzen sintonitzes sintonitzessen sintonitzesses sintonitzessin sintonitzessis sintonitzeu sintonitzi sintonitzin sintonitzis sintonitzo sintonitzà sintonitzàrem sintonitzàreu sintonitzàs sintonitzàssem sintonitzàsseu sintonitzàssim sintonitzàssiu sintonitzàvem sintonitzàveu sintonitzés sintonitzéssem sintonitzésseu sintonitzéssim sintonitzéssiu sintonitzí val v
membereskan

sinus /ˈsi.nus/ n masc
sinus

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
sinusitis

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
sinonim
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinó /siˈno/ conjunction
tetapi

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
sirene
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirga /ˈsir.ɡə/ /ˈsiɾ.ɣa/ n fem
dawai

sis number
enam

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
ratus

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
sistem

sistema catenaccio n masc
beton

sistema de joc n masc
formasi

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
sistematis

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
sistemis
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sisè /siˈze/ /siˈzə/ /siˈzɛ/ number
keenam

sitar /siˈtar/ n masc
sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
keadaan
Manera d'estar quelcom situat.
baring
(golf) Conjunt de circumstàncies relatives a la posició i les condicions en què es troba una bola en repòs en el transcurs d'un partit.

situar /si.tuˈa/ /si.tuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept situa situada situades situam situant situar situara situaran situarem situaren situares situareu situaria situarien situaries situarà situaràs situaré situaríem situaríeu situassen situasses situassin situassis situat situats situau situava situaven situaves situe situem situen situes situessen situesses situessin situessis situeu situo situu situà situàrem situàreu situàs situàssem situàsseu situàssim situàssiu situàvem situàveu situés situéssem situésseu situéssim situéssiu situí situï situïn situïs val v
menempatkan

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
gesper

slope n masc
mata sipit

snooker /ezˈnu.ker/ n masc
memperdaya

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
bunyi
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
kedaulatan

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
penguasa
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobrar /soˈbɾa/ /soˈbɾaɾ/ /soˈβɾa/ /suˈbɾa/ /suˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobr sobra sobrada sobrades sobram sobrant sobrar sobrara sobraran sobrarem sobraren sobrares sobrareu sobraria sobrarien sobraries sobrarà sobraràs sobraré sobraríem sobraríeu sobrassen sobrasses sobrassin sobrassis sobrat sobrats sobrau sobrava sobraven sobraves sobre sobrem sobren sobres sobressen sobresses sobressin sobressis sobreu sobri sobrin sobris sobro sobrà sobràrem sobràreu sobràs sobràssem sobràsseu sobràssim sobràssiu sobràvem sobràveu sobrés sobréssem sobrésseu sobréssim sobréssiu sobrí val v
melebihi

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
amplop
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobreeixir /ˌso.βɾejˈʃi/ /ˌso.βɾejˈʃiɾ/ /ˌso.βɾəˈʃi/ alg bal n-occ occ sept sobreeixia sobreeixida sobreeixides sobreeixien sobreeixies sobreeixiguem sobreeixigueu sobreeixim sobreeixint sobreeixir sobreeixiran sobreeixirem sobreeixiren sobreeixires sobreeixireu sobreeixiria sobreeixirien sobreeixiries sobreeixirà sobreeixiràs sobreeixiré sobreeixiríem sobreeixiríeu sobreeixissin sobreeixissis sobreeixit sobreeixits sobreeixiu sobreeixí sobreeixíem sobreeixíeu sobreeixírem sobreeixíreu sobreeixís sobreeixíssim sobreeixíssiu sobreïsc sobreïsca sobreïsquem sobreïsquen sobreïsquera sobreïsqueren sobreïsqueres sobreïsques sobreïsquessen sobreïsquesses sobreïsqueu sobreïsqué sobreïsquérem sobreïsquéreu sobreïsqués sobreïsquéssem sobreïsquésseu sobreïsquí sobreïx sobreïxen sobreïxes sobreïxi sobreïxin sobreïxis sobreïxo val v
melembak

sobreentendre /ˌso.βɾenˈten.dɾe/ /ˌso.βɾənˈtɛn.dɾə/ eiv occ sobreentenc sobreentendran sobreentendre sobreentendrem sobreentendreu sobreentendria sobreentendrien sobreentendries sobreentendrà sobreentendràs sobreentendré sobreentendríem sobreentendríeu sobreentenem sobreentenen sobreentenent sobreenteneu sobreentenga sobreentenguem sobreentenguen sobreentenguera sobreentengueren sobreentengueres sobreentengues sobreentenguessen sobreentenguesses sobreentenguessin sobreentenguessis sobreentengueu sobreentengui sobreentenguin sobreentenguis sobreentengué sobreentenguérem sobreentenguéreu sobreentengués sobreentenguéssem sobreentenguésseu sobreentenguéssim sobreentenguéssiu sobreentenguí sobreentenia sobreentenien sobreentenies sobreentens sobreenteníem sobreenteníeu sobreentesa sobreenteses sobreentesos sobreentès sobreentén sobreentés v.cent val v
apal

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
julukan

sobreposar /ˌso.bɾe.poˈzaɾ/ /ˌso.bɾə.poˈza/ /ˌso.bɾə.puˈza/ /ˌso.βɾe.poˈza/ /ˌso.βɾə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sobreposa sobreposada sobreposades sobreposam sobreposant sobreposar sobreposara sobreposaran sobreposarem sobreposaren sobreposares sobreposareu sobreposaria sobreposarien sobreposaries sobreposarà sobreposaràs sobreposaré sobreposaríem sobreposaríeu sobreposassen sobreposasses sobreposassin sobreposassis sobreposat sobreposats sobreposau sobreposava sobreposaven sobreposaves sobrepose sobreposem sobreposen sobreposes sobreposessen sobreposesses sobreposessin sobreposessis sobreposeu sobreposi sobreposin sobreposis sobreposo sobreposà sobreposàrem sobreposàreu sobreposàs sobreposàssem sobreposàsseu sobreposàssim sobreposàssiu sobreposàvem sobreposàveu sobreposés sobreposéssem sobreposésseu sobreposéssim sobreposéssiu sobreposí sobrepòs val v
atas
(pronominal) Superar adversitats, un patiment emocional.

sobrepujar /ˌso.bɾe.puˈd͡ʒaɾ/ /ˌso.βɾe.puˈd͡ʒa/ /ˌso.βɾe.puˈʒa/ /ˌso.βɾə.puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobrepuge sobrepugem sobrepugen sobrepuges sobrepugessen sobrepugesses sobrepugessin sobrepugessis sobrepugeu sobrepugi sobrepugin sobrepugis sobrepugés sobrepugéssem sobrepugésseu sobrepugéssim sobrepugéssiu sobrepugí sobrepuig sobrepuja sobrepujada sobrepujades sobrepujam sobrepujant sobrepujar sobrepujara sobrepujaran sobrepujarem sobrepujaren sobrepujares sobrepujareu sobrepujaria sobrepujarien sobrepujaries sobrepujarà sobrepujaràs sobrepujaré sobrepujaríem sobrepujaríeu sobrepujassen sobrepujasses sobrepujassin sobrepujassis sobrepujat sobrepujats sobrepujau sobrepujava sobrepujaven sobrepujaves sobrepujo sobrepujà sobrepujàrem sobrepujàreu sobrepujàs sobrepujàssem sobrepujàsseu sobrepujàssim sobrepujàssiu sobrepujàvem sobrepujàveu val v
lampau

sobresortir /ˌso.bɾe.soɾˈtiɾ/ /ˌso.bɾə.soɾˈti/ /ˌso.bɾə.surˈti/ /ˌso.βɾe.sorˈti/ /ˌso.βɾe.soɾˈti/ /ˌso.βɾə.surˈti/ alg bal eiv occ sept sobresortia sobresortida sobresortides sobresortien sobresorties sobresortiguem sobresortigueu sobresortim sobresortint sobresortir sobresortira sobresortiran sobresortirem sobresortiren sobresortires sobresortireu sobresortiria sobresortirien sobresortiries sobresortirà sobresortiràs sobresortiré sobresortiríem sobresortiríeu sobresortissen sobresortisses sobresortissin sobresortissis sobresortit sobresortits sobresortiu sobresortí sobresortíem sobresortíeu sobresortírem sobresortíreu sobresortís sobresortíssem sobresortísseu sobresortíssim sobresortíssiu sobresurt sobresurta sobresurten sobresurtes sobresurti sobresurtin sobresurtis sobresurto sobresurts v.cent val v
melebihi

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ bal eiv occ sobrevisc sobrevisca sobreviscuda sobreviscudes sobreviscut sobreviscuts sobrevisquem sobrevisquen sobrevisquera sobrevisqueren sobrevisqueres sobrevisques sobrevisquessen sobrevisquesses sobrevisquessin sobrevisquessis sobrevisqueu sobrevisqui sobrevisquin sobrevisquis sobrevisqué sobrevisquérem sobrevisquéreu sobrevisqués sobrevisquéssem sobrevisquésseu sobrevisquéssim sobrevisquéssiu sobrevisquí sobreviu sobreviuen sobreviuran sobreviure sobreviurem sobreviureu sobreviuria sobreviurien sobreviuries sobreviurà sobreviuràs sobreviuré sobreviuríem sobreviuríeu sobrevius sobrevivia sobrevivien sobrevivies sobrevivim sobrevivint sobreviviu sobrevivíem sobrevivíeu v.cent val v
bertahan hidup

sobtadament /sopˌta.ðaˈmen/ /sopˌta.ðaˈment/ /sopˌta.ðəˈment/ /supˌta.ðəˈmen/ adv
mendadak

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
tunggul

soci n masc
mitra
Membre d'una institució o grup social.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
Demokrasi Sosial

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
sosialisme

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
sosialis
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
sosialis
Partidari del socialisme.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
masyarakat
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
sosiolek

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sosiolinguistik

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
sosiologi

socors /soˈkos/ /soˈkoɾs/ /suˈkors/ /suˈkos/ n masc
membantu

socórrer /soˈko.re/ /soˈko.reɾ/ /soˈko.rə/ /suˈko.rə/ bal eiv occ sept socorr socorre socorreguda socorregudes socorreguem socorreguera socorregueren socorregueres socorreguessen socorreguesses socorreguessin socorreguessis socorregueu socorregut socorreguts socorregué socorreguérem socorreguéreu socorregués socorreguéssem socorreguésseu socorreguéssim socorreguéssiu socorreguí socorrem socorren socorrent socorreran socorrerem socorrereu socorreria socorrerien socorreries socorrerà socorreràs socorreré socorreríem socorreríeu socorres socorreu socorri socorria socorrien socorries socorrin socorris socorro socorrs socorríem socorríeu socórrec socórrega socórreguen socórregues socórrer v.cent val v
bantu

sodi n masc
natrium
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
belerang

sofregir /so.fɾeˈd͡ʒiɾ/ /so.fɾeˈʒi/ /su.fɾəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ sept sofregeix sofregeixen sofregeixes sofregeixi sofregeixin sofregeixis sofregeixo sofregeixs sofregesc sofregesca sofregesquen sofregesques sofregesqui sofregesquin sofregesquis sofregia sofregida sofregides sofregien sofregies sofregiguem sofregigueu sofregim sofregint sofregir sofregira sofregiran sofregirem sofregiren sofregires sofregireu sofregiria sofregirien sofregiries sofregirà sofregiràs sofregiré sofregiríem sofregiríeu sofregisc sofregisca sofregisquen sofregisques sofregissen sofregisses sofregissin sofregissis sofregit sofregits sofregiu sofregix sofregixen sofregixes sofregixo sofregí sofregíem sofregíeu sofregírem sofregíreu sofregís sofregíssem sofregísseu sofregíssim sofregíssiu sofrig sofrigen sofriges sofrigi sofrigin sofrigis sofrija sofrit sofrita sofrites sofrits v.cent val v
gongseng

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
sofbol

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
dipan
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

soga /ˈso.ɣa/ /ˈso.ɣə/ /ˈsɔ.ɣa/ /ˈsɔ.ɣɔ/ /ˈsɔ.ɣə/ n fem
dawai

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
ibu mertua

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
ayah mertua

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
matahari surya
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
sol
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solament /ˌsɔ.ɫaˈmen/ /ˌsɔ.ɫaˈment/ /ˌsɔ.ɫəˈmen/ /ˌsɔ.ɫəˈment/ adv
hanya

solaç /soˈɫas/ /suˈɫas/ n masc
waktu luang

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sold solda soldada soldades soldaia soldaien soldaies soldam soldant soldar soldara soldaran soldarem soldaren soldares soldareu soldaria soldarien soldaries soldariva soldariven soldarives soldarà soldaràs soldaré soldaríem soldaríeu soldarívem soldaríveu soldassen soldasses soldassin soldassis soldat soldats soldau soldava soldaven soldaves soldavi soldavo solde soldeguem soldeguessa soldeguessen soldeguesses soldegueu soldegués soldeguéssom soldeguéssou soldem solden soldes soldessa soldessen soldesses soldessi soldessin soldessis soldeu soldi soldin soldis soldo soldos solds soldà soldàiem soldàieu soldàrem soldàreu soldàs soldàssem soldàsseu soldàssim soldàssiu soldàvem soldàvets soldàveu soldàvom soldés soldéssem soldésseu soldéssim soldéssiu soldí v.cent val v
mengelas

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
prajurit
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultan

soler /soˈɫe/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫə/ /suˈɫe/ /suˈɫɛ/ v
adat kebiasan

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidaritas

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
kesabaran
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solitud /so.ɫiˈtut/ /su.ɫiˈtut/ n fem
kesendirian

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
bebas
Solt, que ha estat separat del conjunt.
lajang
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ n masc
lajang
(central, nord-occidental) Persona sense parella, no casada.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ n fem
kelarutan

solucionari n masc
kunci jawaban

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
larutan
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.
solusi larutan
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.

sol·licitar /so.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈtaɾ/ /su.ɫi.siˈta/ /suɫ.ɫi.siˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sol·licit sol·licita sol·licitada sol·licitades sol·licitaia sol·licitaien sol·licitaies sol·licitam sol·licitant sol·licitar sol·licitara sol·licitaran sol·licitarem sol·licitaren sol·licitares sol·licitareu sol·licitaria sol·licitarien sol·licitaries sol·licitariva sol·licitariven sol·licitarives sol·licitarà sol·licitaràs sol·licitaré sol·licitaríem sol·licitaríeu sol·licitarívem sol·licitaríveu sol·licitassen sol·licitasses sol·licitassin sol·licitassis sol·licitat sol·licitats sol·licitau sol·licitava sol·licitaven sol·licitaves sol·licitavi sol·licitavo sol·licite sol·liciteguem sol·liciteguessa sol·liciteguessen sol·liciteguesses sol·licitegueu sol·licitegués sol·liciteguéssom sol·liciteguéssou sol·licitem sol·liciten sol·licites sol·licitessa sol·licitessen sol·licitesses sol·licitessi sol·licitessin sol·licitessis sol·liciteu sol·liciti sol·licitin sol·licitis sol·licito sol·licitos sol·licits sol·licità sol·licitàiem sol·licitàieu sol·licitàrem sol·licitàreu sol·licitàs sol·licitàssem sol·licitàsseu sol·licitàssim sol·licitàssiu sol·licitàvem sol·licitàvets sol·licitàveu sol·licitàvom sol·licités sol·licitéssem sol·licitésseu sol·licitéssim sol·licitéssiu sol·licití v.cent val v
ajak

som-hi /ˈso.mi/ Interjection
ayo
Encoratjament a començar quelcom.

sometent /so.meˈten/ /so.meˈtent/ /so.məˈtent/ /su.məˈten/ n masc
milisi
(històric) Milícia organitzada en vegueries i mobilitzada a toc de campana per a tasques de seguretat.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
bermimpi
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
mimpi impian

somort /soˈmɔɾt/ /suˈmɔrt/ adj masc
tumpul

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
tersenyum
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
tersenyum
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
tidur
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept son sona sonada sonades sonam sonant sonar sonara sonaran sonarem sonaren sonares sonareu sonaria sonarien sonaries sonarà sonaràs sonaré sonaríem sonaríeu sonassen sonasses sonassin sonassis sonat sonats sonau sonava sonaven sonaves sone sonem sonen sones sonessen sonesses sonessin sonessis soneu soni sonin sonis sono sonà sonàrem sonàreu sonàs sonàssem sonàsseu sonàssim sonàssiu sonàvem sonàveu sonés sonéssem sonésseu sonéssim sonéssiu soní val v
bunyi
Emetre so.

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ n masc
bahasa sunda
Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sondar /sonˈda/ /sonˈdaɾ/ /sunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sond sonda sondada sondades sondam sondant sondar sondara sondaran sondarem sondaren sondares sondareu sondaria sondarien sondaries sondarà sondaràs sondaré sondaríem sondaríeu sondassen sondasses sondassin sondassis sondat sondats sondau sondava sondaven sondaves sonde sondem sonden sondes sondessen sondesses sondessin sondessis sondeu sondi sondin sondis sondo sondà sondàrem sondàreu sondàs sondàssem sondàsseu sondàssim sondàssiu sondàvem sondàveu sondés sondéssem sondésseu sondéssim sondéssiu sondí val v
bunyi
Explorar, mesurar, examinar amb una sonda.
survei
Mirar d’esbrinar les intencions, l’opinió.

sondeig /sonˈdet͡ʃ/ /sonˈdət͡ʃ/ /sunˈdɛt͡ʃ/ n masc
jajak pendapat

sonor /soˈnoɾ/ /suˈnor/ adj masc
pendugaan

sonorització /so.no.ɾi.d͡za.siˈo/ /so.no.ɾi.d͡zə.siˈo/ /so.no.ɾi.za.siˈo/ /su.nu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
dabing
Amplificació de sons per la seva difusió amb una bona audició.

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
tawar

sonso blau n masc
dungu

sopa /ˈso.pa/ n fem
sup

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ n masc
sopran

sor /ˈsɔr/ n fem
biarawati

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
sorbet

sord /ˈsort/ adj masc
tuli tuna rungu

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
tuli

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
berisik
So no articulat i confús més o menys fort.
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ sorollosa sorollosos adj masc
ribut

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ sorprenc sorprendran sorprendre sorprendrem sorprendreu sorprendria sorprendrien sorprendries sorprendrà sorprendràs sorprendré sorprendríem sorprendríeu sorprenem sorprenen sorprenent sorpreneu sorprenga sorprenguem sorprenguen sorprenguera sorprengueren sorprengueres sorprengues sorprenguessen sorprenguesses sorprenguessin sorprenguessis sorprengueu sorprengui sorprenguin sorprenguis sorprengué sorprenguérem sorprenguéreu sorprengués sorprenguéssem sorprenguésseu sorprenguéssim sorprenguéssiu sorprenguí sorprenia sorprenien sorprenies sorprenim sorpreniu sorprens sorpreníem sorpreníeu sorpresa sorpreses sorpresos sorprèn sorprès sorprén sorprés v.cent val v
mengejutkan

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
kejutan

sorra /ˈso.ra/ n fem
pasir

sort n fem
keberuntungan

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
jalan keluar
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
berjalan-jalan
Passar a fora.
datang
(esports de pilota) Desplaçar-se, un porter, en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
melela

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospir sospira sospirada sospirades sospiraia sospiraien sospiraies sospiram sospirant sospirar sospirara sospiraran sospirarem sospiraren sospirares sospirareu sospiraria sospirarien sospiraries sospirariva sospirariven sospirarives sospirarà sospiraràs sospiraré sospiraríem sospiraríeu sospirarívem sospiraríveu sospirassen sospirasses sospirassin sospirassis sospirat sospirats sospirau sospirava sospiraven sospiraves sospiravi sospiravo sospire sospireguem sospireguessa sospireguessen sospireguesses sospiregueu sospiregués sospireguéssom sospireguéssou sospirem sospiren sospires sospiressa sospiressen sospiresses sospiressi sospiressin sospiressis sospireu sospiri sospirin sospiris sospiro sospiros sospirs sospirà sospiràiem sospiràieu sospiràrem sospiràreu sospiràs sospiràssem sospiràsseu sospiràssim sospiràssiu sospiràvem sospiràvets sospiràveu sospiràvom sospirés sospiréssem sospirésseu sospiréssim sospiréssiu sospirí v.cent val v
mengeluh

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
kecurigaan

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospit sospita sospitada sospitades sospitaia sospitaien sospitaies sospitam sospitant sospitar sospitara sospitaran sospitarem sospitaren sospitares sospitareu sospitaria sospitarien sospitaries sospitariva sospitariven sospitarives sospitarà sospitaràs sospitaré sospitaríem sospitaríeu sospitarívem sospitaríveu sospitassen sospitasses sospitassin sospitassis sospitat sospitats sospitau sospitava sospitaven sospitaves sospitavi sospitavo sospite sospiteguem sospiteguessa sospiteguessen sospiteguesses sospitegueu sospitegués sospiteguéssom sospiteguéssou sospitem sospiten sospites sospitessa sospitessen sospitesses sospitessi sospitessin sospitessis sospiteu sospiti sospitin sospitis sospito sospitos sospits sospità sospitàiem sospitàieu sospitàrem sospitàreu sospitàs sospitàssem sospitàsseu sospitàssim sospitàssiu sospitàvem sospitàvets sospitàveu sospitàvom sospités sospitéssem sospitésseu sospitéssim sospitéssiu sospití v.cent val v
sangsi mencurigai
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
berkelanjutan
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
beha

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
pagar

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
langit-langit plafon
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sostreure /sosˈtɾɛw.ɾe/ /sosˈtɾɛw.ɾə/ /susˈtɾɛw.ɾə/ bal eiv n-occ occ or sostrac sostraem sostraent sostraeu sostraga sostraguem sostraguen sostraguera sostragueren sostragueres sostragues sostraguessen sostraguesses sostraguessin sostraguessis sostragueu sostragui sostraguin sostraguis sostragué sostraguérem sostraguéreu sostragués sostraguéssem sostraguésseu sostraguéssim sostraguéssiu sostraguí sostraiem sostraient sostraieu sostrau sostrauen sostrauran sostraure sostraurem sostraureu sostrauria sostraurien sostrauries sostraurà sostrauràs sostrauré sostrauríem sostrauríeu sostraus sostrec sostrega sostreguen sostregues sostregui sostreguin sostreguis sostreia sostreien sostreies sostreim sostreis sostret sostreta sostretes sostrets sostreu sostreuen sostreure sostreus sostrèiem sostrèieu v.cent val v
membatalkan

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
kartu jack

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
bawah tanah

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ bal occ sept sotmesa sotmeses sotmesos sotmet sotmeta sotmetem sotmeten sotmetent sotmetera sotmeteren sotmeteres sotmetes sotmetessen sotmetesses sotmetessin sotmetessis sotmeteu sotmeti sotmetia sotmetien sotmeties sotmetin sotmetis sotmeto sotmetran sotmetre sotmetrem sotmetreu sotmetria sotmetrien sotmetries sotmetrà sotmetràs sotmetré sotmetríem sotmetríeu sotmets sotmeté sotmetérem sotmetéreu sotmetés sotmetéssem sotmetésseu sotmetéssim sotmetéssiu sotmetí sotmetíem sotmetíeu sotmès sotmés val v
inti
Lliurar a la decisió d’altri.

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
gaji
Diners que es perceben per un treball, salari.

soul /ˈsowɫ/ n masc
insan

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
sering

sprite n masc
hantu

staff /esˈtaf/ /əsˈtaf/ n masc
tongkat

strike /esˈtɾajk/ Interjection
serang

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
Swahili

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sua suada suades suam suant suar suara suaran suarem suaren suares suareu suaria suarien suaries suarà suaràs suaré suaríem suaríeu suassen suasses suassin suassis suat suats suau suava suaven suaves sue suem suen sues suessen suesses suessin suessis sueu suo suu suà suàrem suàreu suàs suàssem suàsseu suàssim suàssiu suàvem suàveu sués suéssem suésseu suéssim suéssiu suí suï suïn suïs val v
berkeringat

suau /suˈaw/ adj
lembut

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subestim subestima subestimada subestimades subestimam subestimant subestimar subestimara subestimaran subestimarem subestimaren subestimares subestimareu subestimaria subestimarien subestimaries subestimarà subestimaràs subestimaré subestimaríem subestimaríeu subestimassen subestimasses subestimassin subestimassis subestimat subestimats subestimau subestimava subestimaven subestimaves subestime subestimem subestimen subestimes subestimessen subestimesses subestimessin subestimessis subestimeu subestimi subestimin subestimis subestimo subestimà subestimàrem subestimàreu subestimàs subestimàssem subestimàsseu subestimàssim subestimàssiu subestimàvem subestimàveu subestimés subestiméssem subestimésseu subestiméssim subestiméssiu subestimí val v
meremehkan

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
lelang

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subhast subhasta subhastada subhastades subhastaia subhastaien subhastaies subhastam subhastant subhastar subhastara subhastaran subhastarem subhastaren subhastares subhastareu subhastaria subhastarien subhastaries subhastariva subhastariven subhastarives subhastarà subhastaràs subhastaré subhastaríem subhastaríeu subhastarívem subhastaríveu subhastassen subhastasses subhastassin subhastassis subhastat subhastats subhastau subhastava subhastaven subhastaves subhastavi subhastavo subhaste subhasteguem subhasteguessa subhasteguessen subhasteguesses subhastegueu subhastegués subhasteguéssom subhasteguéssou subhastem subhasten subhastes subhastessa subhastessen subhastesses subhastessi subhastessin subhastessis subhasteu subhasti subhastin subhastis subhasto subhastos subhasts subhastà subhastàiem subhastàieu subhastàrem subhastàreu subhastàs subhastàssem subhastàsseu subhastàssim subhastàssiu subhastàvem subhastàvets subhastàveu subhastàvom subhastés subhastéssem subhastésseu subhastéssim subhastéssiu subhastí v.cent val v
lelang

subjectar /sub.d͡ʒekˈta/ /sub.d͡ʒekˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subject subjecta subjectada subjectades subjectaia subjectaien subjectaies subjectam subjectant subjectar subjectara subjectaran subjectarem subjectaren subjectares subjectareu subjectaria subjectarien subjectaries subjectariva subjectariven subjectarives subjectarà subjectaràs subjectaré subjectaríem subjectaríeu subjectarívem subjectaríveu subjectassen subjectasses subjectassin subjectassis subjectat subjectats subjectau subjectava subjectaven subjectaves subjectavi subjectavo subjecte subjecteguem subjecteguessa subjecteguessen subjecteguesses subjectegueu subjectegués subjecteguéssom subjecteguéssou subjectem subjecten subjectes subjectessa subjectessen subjectesses subjectessi subjectessin subjectessis subjecteu subjecti subjectin subjectis subjecto subjectos subjects subjectà subjectàiem subjectàieu subjectàrem subjectàreu subjectàs subjectàssem subjectàsseu subjectàssim subjectàssiu subjectàvem subjectàvets subjectàveu subjectàvom subjectés subjectéssem subjectésseu subjectéssim subjectéssiu subjectí v.cent val v
mengamankan

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
subjek

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
kapal selam
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submergir /sub.meɾˈd͡ʒi/ /sub.meɾˈd͡ʒiɾ/ /sum.merˈd͡ʒi/ /sum.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept submergeix submergeixa submergeixen submergeixes submergeixi submergeixin submergeixis submergeixo submergeixs submergesc submergesca submergesquen submergesques submergesqui submergesquin submergesquis submergia submergida submergides submergien submergies submergiguem submergiguera submergigueren submergigueres submergiguessen submergiguesses submergiguessin submergiguessis submergigueu submergigueva submergigueven submergigueves submergigué submergiguérem submergiguéreu submergigués submergiguéssem submergiguésseu submergiguéssim submergiguéssiu submergiguévem submergiguéveu submergim submergint submergir submergira submergiran submergirem submergiren submergires submergireu submergiria submergirien submergiries submergiriva submergiriven submergirives submergirà submergiràs submergiré submergiríem submergiríeu submergirívem submergiríveu submergisc submergisca submergisco submergiscos submergisquem submergisquen submergisques submergisqueu submergissa submergissen submergisses submergissi submergissin submergissis submergist submergit submergits submergiu submergiva submergiven submergives submergix submergixa submergixen submergixes submergixi submergixin submergixis submergixo submergixos submergí submergíem submergíets submergíeu submergírem submergíreu submergís submergíscon submergíssem submergísseu submergíssim submergíssiu submergíssom submergíssou submergívem submergíveu submergíxon v.cent val v
bak cuci

subministrament /sub.mi.nis.tɾaˈmen/ /sub.mi.nis.tɾaˈment/ /sum.mi.nis.tɾaˈmen/ /sum.mi.nis.tɾəˈmen/ /sum.mi.nis.tɾəˈment/ n masc
bekal

suborn /suˈβorn/ n masc
penyogokan

suborn de funcionari n masc
uang suap

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suborn suborna subornada subornades subornaia subornaien subornaies subornam subornant subornar subornara subornaran subornarem subornaren subornares subornareu subornaria subornarien subornaries subornariva subornariven subornarives subornarà subornaràs subornaré subornaríem subornaríeu subornarívem subornaríveu subornassen subornasses subornassin subornassis subornat subornats subornau subornava subornaven subornaves subornavi subornavo suborne suborneguem suborneguessa suborneguessen suborneguesses subornegueu subornegués suborneguéssom suborneguéssou subornem subornen subornes subornessa subornessen subornesses subornessi subornessin subornessis suborneu suborni subornin subornis suborno subornos suborns subornà subornàiem subornàieu subornàrem subornàreu subornàs subornàssem subornàsseu subornàssim subornàssiu subornàvem subornàvets subornàveu subornàvom subornés subornéssem subornésseu subornéssim subornéssiu suborní v.cent val v
menyogok

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subratll subratlla subratllada subratllades subratllam subratllant subratllar subratllara subratllaran subratllarem subratllaren subratllares subratllareu subratllaria subratllarien subratllaries subratllarà subratllaràs subratllaré subratllaríem subratllaríeu subratllassen subratllasses subratllassin subratllassis subratllat subratllats subratllau subratllava subratllaven subratllaves subratlle subratllem subratllen subratlles subratllessen subratllesses subratllessin subratllessis subratlleu subratlli subratllin subratllis subratllo subratllà subratllàrem subratllàreu subratllàs subratllàssem subratllàsseu subratllàssim subratllàssiu subratllàvem subratllàveu subratllés subratlléssem subratllésseu subratlléssim subratlléssiu subratllí val v
menggarisbawahi

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
kata benda

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
substitusi

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
zat

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
subjudul

suc n masc
jus sari buah
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

sucar-hi /suˈka.ɾi/ v
makan
Treure'n profit de forma il·legal o abusiva, acceptar suborns, en especial en càrrecs de responsabilitat.

succeir /suk.seˈi/ /suk.seˈiɾ/ /suk.səˈi/ bal n-occ occ sept succeeix succeeixen succeeixes succeeixi succeeixin succeeixis succeeixo succeesc succeesqui succeesquin succeesquis succeint succeir succeiran succeirem succeireu succeiria succeirien succeiries succeirà succeiràs succeiré succeiríem succeiríeu succeí succeíem succeíeu succeírem succeíreu succeís succeíssem succeísseu succeíssim succeíssiu succeïa succeïda succeïdes succeïen succeïes succeïguem succeïgueu succeïm succeïra succeïren succeïres succeïsc succeïsca succeïsquen succeïsques succeïssen succeïsses succeïssin succeïssis succeït succeïts succeïu succeïx succeïxen succeïxes succeïxo val v
ikut
(intransitiu) Ocórrer, tenir lloc, esdevenir.
(intransitiu o transitiu) Substituir a un altre ocupant un càrrec, funció, possessió.

successiu /suk.seˈsiw/ /suk.səˈsiw/ adj masc
suksesif

successió /suk.se.siˈo/ /suk.sə.siˈo/ n fem
suksesi
Fet o conjunt de fets que passen seguits l'un després de l'altre.
Conjunt d'imatges en una aplicació matemàtica.
Traspàs de poder en un càrrec, d'una persona a una altra.

successor /suk.seˈso/ /suk.seˈsoɾ/ /suk.səˈso/ adj masc
penerus

succés /sukˈses/ n masc
keberhasilan
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
gula

sud n masc
selatan

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
tenggara

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
barat daya

suec n masc
bahasa Swedia
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
cukup

sufix /suˈfiks/ n masc
akhiran

sufragar /su.fɾaˈɣa/ /su.fɾaˈɣaɾ/ /su.fɾəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sufrag sufraga sufragada sufragades sufragam sufragant sufragar sufragara sufragaran sufragarem sufragaren sufragares sufragareu sufragaria sufragarien sufragaries sufragarà sufragaràs sufragaré sufragaríem sufragaríeu sufragassen sufragasses sufragassin sufragassis sufragat sufragats sufragau sufragava sufragaven sufragaves sufrago sufrague sufraguem sufraguen sufragues sufraguessen sufraguesses sufraguessin sufraguessis sufragueu sufragui sufraguin sufraguis sufragués sufraguéssem sufraguésseu sufraguéssim sufraguéssiu sufraguí sufragà sufragàrem sufragàreu sufragàs sufragàssem sufragàsseu sufragàssim sufragàssiu sufragàvem sufragàveu v.cent val v
keuangan

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
hak pilih

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
anjur

suggestió /su.d͡ʒes.tiˈo/ /su.d͡ʒəs.tiˈo/ n fem
anjur

suma /ˈsu.ma/ n fem
jumlah

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sum suma sumada sumades sumam sumant sumar sumara sumaran sumarem sumaren sumares sumareu sumaria sumarien sumaries sumarà sumaràs sumaré sumaríem sumaríeu sumassen sumasses sumassin sumassis sumat sumats sumau sumava sumaven sumaves sume sumem sumen sumes sumessen sumesses sumessin sumessis sumeu sumi sumin sumis sumo sumà sumàrem sumàreu sumàs sumàssem sumàsseu sumàssim sumàssiu sumàvem sumàveu sumés suméssem sumésseu suméssim suméssiu sumí val v
tambah
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
ringkasan
Breu resum, compendi.

sumir /suˈmi/ /suˈmiɾ/ bal n-occ occ sept sumeix sumeixen sumeixes sumeixi sumeixin sumeixis sumeixo sumesc sumesqui sumesquin sumesquis sumia sumida sumides sumien sumies sumiguem sumigueu sumim sumint sumir sumira sumiran sumirem sumiren sumires sumireu sumiria sumirien sumiries sumirà sumiràs sumiré sumiríem sumiríeu sumisc sumisca sumisquen sumisques sumissen sumisses sumissin sumissis sumit sumits sumiu sumix sumixen sumixes sumixo sumí sumíem sumíeu sumírem sumíreu sumís sumíssem sumísseu sumíssim sumíssiu val v
bak cuci
Enfonsar sota la terra o sota un líquid.
benam
(figurat) Abatre, enfonsar l’ànim, la moral.

sumària /suˈma.ɾi.a/ /suˈma.ɾi.ə/ n fem
dakwaan

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
keringat

superar /su.peˈɾa/ /su.peˈɾaɾ/ /su.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept super supera superada superades superam superant superar superara superaran superarem superaren superares superareu superaria superarien superaries superarà superaràs superaré superaríem superaríeu superassen superasses superassin superassis superat superats superau superava superaven superaves supere superem superen superes superessen superesses superessin superessis supereu superi superin superis supero superà superàrem superàreu superàs superàssem superàsseu superàssim superàssiu superàvem superàveu superés superéssem superésseu superéssim superéssiu superí val v
menyalip
Passar per sobre d'algú o alguna cosa.

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
dangkal
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ supèrflua adj masc
yg berlebihan

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
permukaan
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ adj
unggul
D'un nivell més alt.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
unggul
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
supermarket
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
takhayul
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
penyintas

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplic suplica suplicada suplicades suplicaia suplicaien suplicaies suplicam suplicant suplicar suplicara suplicaran suplicarem suplicaren suplicares suplicareu suplicaria suplicarien suplicaries suplicariva suplicariven suplicarives suplicarà suplicaràs suplicaré suplicaríem suplicaríeu suplicarívem suplicaríveu suplicassen suplicasses suplicassin suplicassis suplicat suplicats suplicau suplicava suplicaven suplicaves suplicavi suplicavo suplico suplicos suplicà suplicàiem suplicàieu suplicàrem suplicàreu suplicàs suplicàssem suplicàsseu suplicàssim suplicàssiu suplicàvem suplicàvets suplicàveu suplicàvom suplique supliqueguem supliqueguessa supliqueguessen supliqueguesses supliquegueu supliquegués supliqueguéssom supliqueguéssou supliquem supliquen supliques supliquessa supliquessen supliquesses supliquessi supliquessin supliquessis supliqueu supliqui supliquin supliquis supliqués supliquéssem supliquésseu supliquéssim supliquéssiu supliquí v.cent val v
berdoa

suport n masc
tunjangan
Allò que sosté una altra cosa
Acció d'ajuda i manteniment d'una causa o objectiu
(rugbi) Acció d'un jugador de situar-se de manera anticipada en una posició favorable per a ajudar un company d'equip, amb l'objectiu de millorar la continuïtat del joc.
te
(futbol americà) Estri, generalment de plàstic, de petites dimensions que es posa a sobre el camp de joc per a sostenir la pilota immòbil, utilitzat per a fer el xut de determinats serveis.

suport n neut
tunjangan
(handbol) Jugador encarregat d'ajudar un company d'equip situant-se en una posició favorable per a rebre la pilota, en una fase d'atac, o col·laborant en el marcatge d'un atacant o en la recuperació de la pilota, en una fase de defensa.

suportar /su.poɾˈta/ /su.poɾˈtaɾ/ /su.puɾˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suport suporta suportada suportades suportaia suportaien suportaies suportam suportant suportar suportara suportaran suportarem suportaren suportares suportareu suportaria suportarien suportaries suportariva suportariven suportarives suportarà suportaràs suportaré suportaríem suportaríeu suportarívem suportaríveu suportassen suportasses suportassin suportassis suportat suportats suportau suportava suportaven suportaves suportavi suportavo suporte suporteguem suporteguessa suporteguessen suporteguesses suportegueu suportegués suporteguéssom suporteguéssou suportem suporten suportes suportessa suportessen suportesses suportessi suportessin suportessis suporteu suporti suportin suportis suporto suportos suports suportà suportàiem suportàieu suportàrem suportàreu suportàs suportàssem suportàsseu suportàssim suportàssiu suportàvem suportàvets suportàveu suportàvom suportés suportéssem suportésseu suportéssim suportéssiu suportí v.cent val v
memegang

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
supositoria

suprem /suˈpɾem/ adj masc
akbar

supremacisme /su.pɾe.maˈsiz.me/ /su.pɾə.məˈsiz.mə/ n masc
supremasisme

suprimir /su.pɾiˈmi/ /su.pɾiˈmiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept suprimeix suprimeixa suprimeixen suprimeixes suprimeixi suprimeixin suprimeixis suprimeixo suprimeixs suprimesc suprimesca suprimesquen suprimesques suprimesqui suprimesquin suprimesquis suprimia suprimida suprimides suprimien suprimies suprimiguem suprimiguera suprimigueren suprimigueres suprimiguessen suprimiguesses suprimiguessin suprimiguessis suprimigueu suprimigueva suprimigueven suprimigueves suprimigué suprimiguérem suprimiguéreu suprimigués suprimiguéssem suprimiguésseu suprimiguéssim suprimiguéssiu suprimiguévem suprimiguéveu suprimim suprimint suprimir suprimira suprimiran suprimirem suprimiren suprimires suprimireu suprimiria suprimirien suprimiries suprimiriva suprimiriven suprimirives suprimirà suprimiràs suprimiré suprimiríem suprimiríeu suprimirívem suprimiríveu suprimisc suprimisca suprimisco suprimiscos suprimisquem suprimisquen suprimisques suprimisqueu suprimissa suprimissen suprimisses suprimissi suprimissin suprimissis suprimist suprimit suprimits suprimiu suprimiva suprimiven suprimives suprimix suprimixa suprimixen suprimixes suprimixi suprimixin suprimixis suprimixo suprimixos suprimí suprimíem suprimíets suprimíeu suprimírem suprimíreu suprimís suprimíscon suprimíssem suprimísseu suprimíssim suprimíssiu suprimíssom suprimíssou suprimívem suprimíveu suprimíxon v.cent val v
membinasakan

suquejar /su.keˈd͡ʒa/ /su.keˈd͡ʒaɾ/ /su.keˈʒa/ /su.kəˈd͡ʒa/ /su.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suquege suquegem suquegen suqueges suquegessen suquegesses suquegessin suquegessis suquegeu suquegi suquegin suquegis suquegés suquegéssem suquegésseu suquegéssim suquegéssiu suquegí suqueig suqueja suquejada suquejades suquejam suquejant suquejar suquejara suquejaran suquejarem suquejaren suquejares suquejareu suquejaria suquejarien suquejaries suquejarà suquejaràs suquejaré suquejaríem suquejaríeu suquejassen suquejasses suquejassin suquejassis suquejat suquejats suquejau suquejava suquejaven suquejaves suquejo suquejà suquejàrem suquejàreu suquejàs suquejàssem suquejàsseu suquejàssim suquejàssiu suquejàvem suquejàveu val v
berkeringat

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
surah

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sur sura surada surades suram surant surar surara suraran surarem suraren surares surareu suraria surarien suraries surarà suraràs suraré suraríem suraríeu surassen surasses surassin surassis surat surats surau surava suraven suraves sure surem suren sures suressen suresses suressin suressis sureu suri surin suris suro surà suràrem suràreu suràs suràssem suràsseu suràssim suràssiu suràvem suràveu surés suréssem surésseu suréssim suréssiu surí val v
mengapung
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
gabus

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sushi susyi

suspendre /susˈpen.dɾe/ /susˈpən.dɾə/ /susˈpɛn.dɾə/ bal occ suspenc suspendran suspendre suspendrem suspendreu suspendria suspendrien suspendries suspendrà suspendràs suspendré suspendríem suspendríeu suspenem suspenen suspenent suspeneu suspenga suspenguem suspenguen suspenguera suspengueren suspengueres suspengues suspenguessen suspenguesses suspenguessin suspenguessis suspengueu suspengui suspenguin suspenguis suspengué suspenguérem suspenguéreu suspengués suspenguéssem suspenguésseu suspenguéssim suspenguéssiu suspenguí suspenia suspenien suspenies suspens suspeníem suspeníeu suspesa suspeses suspesos suspèn suspès suspén suspés val v
gantung
Aguantar en l'aire penjant, en suspensió.
gagal
No aprovar, no treure la qualificació mínima exigida en una prova o treball

suspens /susˈpens/ /susˈpɛns/ n masc
gagal
Nota que certifica que un alumne no ha superat amb èxit un examen, un curs, etc. i que generalment comporta l'exigència de repetir-lo.

suspensió n fem
lompat
(handbol) Moment de màxima elevació d'un jugador en el transcurs d'un salt vertical, que s'utilitza per a jugar la pilota amb menys oposició dels defensors.

sustentar /sus.tenˈta/ /sus.tenˈtaɾ/ /sus.tənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sustent sustenta sustentada sustentades sustentaia sustentaien sustentaies sustentam sustentant sustentar sustentara sustentaran sustentarem sustentaren sustentares sustentareu sustentaria sustentarien sustentaries sustentariva sustentariven sustentarives sustentarà sustentaràs sustentaré sustentaríem sustentaríeu sustentarívem sustentaríveu sustentassen sustentasses sustentassin sustentassis sustentat sustentats sustentau sustentava sustentaven sustentaves sustentavi sustentavo sustente sustenteguem sustenteguessa sustenteguessen sustenteguesses sustentegueu sustentegués sustenteguéssom sustenteguéssou sustentem sustenten sustentes sustentessa sustentessen sustentesses sustentessi sustentessin sustentessis sustenteu sustenti sustentin sustentis sustento sustentos sustents sustentà sustentàiem sustentàieu sustentàrem sustentàreu sustentàs sustentàssem sustentàsseu sustentàssim sustentàssiu sustentàvem sustentàvets sustentàveu sustentàvom sustentés sustentéssem sustentésseu sustentéssim sustentéssiu sustentí v.cent val v
bantu
Fer que alguna cosa no caigui.
Existir arguments que donen suport a una idea.
Mantenir les forces vitals.

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
jelaga

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
jahitan

suturar /su.tuˈɾa/ /su.tuˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sutur sutura suturada suturades suturaia suturaien suturaies suturam suturant suturar suturara suturaran suturarem suturaren suturares suturareu suturaria suturarien suturaries suturariva suturariven suturarives suturarà suturaràs suturaré suturaríem suturaríeu suturarívem suturaríveu suturassen suturasses suturassin suturassis suturat suturats suturau suturava suturaven suturaves suturavi suturavo suture sutureguem sutureguessa sutureguessen sutureguesses suturegueu suturegués sutureguéssom sutureguéssou suturem suturen sutures suturessa suturessen suturesses suturessi suturessin suturessis sutureu suturi suturin suturis suturo suturos suturs suturà suturàiem suturàieu suturàrem suturàreu suturàs suturàssem suturàsseu suturàssim suturàssiu suturàvem suturàvets suturàveu suturàvom suturés suturéssem suturésseu suturéssim suturéssiu suturí v.cent val v
sutura

suèter /suˈe.teɾ/ /suˈɛ.tər/ n masc
switer

suís /suˈis/ n masc
Swiss
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
pembunuh diri

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept suïcid suïcida suïcidada suïcidades suïcidam suïcidant suïcidar suïcidara suïcidaran suïcidarem suïcidaren suïcidares suïcidareu suïcidaria suïcidarien suïcidaries suïcidarà suïcidaràs suïcidaré suïcidaríem suïcidaríeu suïcidassen suïcidasses suïcidassin suïcidassis suïcidat suïcidats suïcidau suïcidava suïcidaven suïcidaves suïcide suïcidem suïciden suïcides suïcidessen suïcidesses suïcidessin suïcidessis suïcideu suïcidi suïcidin suïcidis suïcido suïcidà suïcidàrem suïcidàreu suïcidàs suïcidàssem suïcidàsseu suïcidàssim suïcidàssiu suïcidàvem suïcidàveu suïcidés suïcidéssem suïcidésseu suïcidéssim suïcidéssiu suïcidí val v
bunuh diri
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
bunuh diri

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
bunuh diri massal

swing /ˈswiŋ/ /ˈswiŋk/ /ˈswiŋk/ n masc
ayun

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
sabat

sàdic /ˈsa.ðik/ n masc
sadis

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
cendana
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
bahasa Sanskerta
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
gandum hitam

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ n masc
kelopak

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
rangkaian
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí adv
ya
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
ya
Afirmació, consentiment.

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
suku kata silabel
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
simbol

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
gejala

síndic de greuges n masc
ombudsman

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
semangka

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
sindrom

síndrome de Down n fem
sindrom Down

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
sotong
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sòl n masc
lapang

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
padat
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

súper /ˈsu.peɾ/ adj
amat

tabac /taˈbak/ n masc
tembakau

tabalejar /ta.βa.leˈd͡ʒaɾ/ /ta.βa.leˈʒa/ /tə.βə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tabalege tabalegem tabalegen tabaleges tabalegessen tabalegesses tabalegessin tabalegessis tabalegeu tabalegi tabalegin tabalegis tabalegés tabalegéssem tabalegésseu tabalegéssim tabalegéssiu tabalegí tabaleig tabaleja tabalejada tabalejades tabalejam tabalejant tabalejar tabalejara tabalejaran tabalejarem tabalejaren tabalejares tabalejareu tabalejaria tabalejarien tabalejaries tabalejarà tabalejaràs tabalejaré tabalejaríem tabalejaríeu tabalejassen tabalejasses tabalejassin tabalejassis tabalejat tabalejats tabalejau tabalejava tabalejaven tabalejaves tabalejo tabalejà tabalejàrem tabalejàreu tabalejàs tabalejàssem tabalejàsseu tabalejàssim tabalejàssiu tabalejàvem tabalejàveu val v
drum
Tocar el tabal.

tabarra /taˈba.ra/ /təˈβa.rə/ n fem
gergaji

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
tabernakel
Sagrari de l’altar major.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tabul tabula tabulada tabulades tabulam tabulant tabular tabulara tabularan tabularem tabularen tabulares tabulareu tabularia tabularien tabularies tabularà tabularàs tabularé tabularíem tabularíeu tabulassen tabulasses tabulassin tabulassis tabulat tabulats tabulau tabulava tabulaven tabulaves tabule tabulem tabulen tabules tabulessen tabulesses tabulessin tabulessis tabuleu tabuli tabulin tabulis tabulo tabulà tabulàrem tabulàreu tabulàs tabulàssem tabulàsseu tabulàssim tabulàssiu tabulàvem tabulàveu tabulés tabuléssem tabulésseu tabuléssim tabuléssiu tabulí val v
menabelkan
(transitiu) Presentar informació escrita organitzada en taules.

tac /ˈtak/ n masc
chopstik
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.
(pilota basca) Peça de fusta situada a l'extrem superior d'una cesta, que serveix per a encaixar-hi els dos extrems del cèrcol i les cinc costelles principals.
duri
(esports de pilota) Cadascuna de les petites peces cilíndriques de cautxú o alumini muntades a la sola d'una bota o una sabatilla, que serveixen per a augmentar l'adherència del calçat al camp de joc.
bokong
(hoquei sobre gel) Extrem superior de l'empunyadura d'un estic, constituït per una peça curta i ampla.
cap
(pilota basca) Cadascuna de les peces de cotó o d'escuma de l'equip d'un jugador de mà que serveixen per a protegir-se els artells de les bases dels dits.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
noda
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
penyentuhan
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.

tacó /taˈko/ /təˈko/ n masc
hak
Taló d’un calçat.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
Thai
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
Thai
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
orang Taiwan
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
orang Taiwan
Persona que habita o és originària de Taiwan.

tal /ˈtaɫ/ adj
merasa pasti
Introducció del nom d'una persona que és desconeguda a les persones a les quals va destinada la frase.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
bakat
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talibà /ta.ɫiˈba/ /tə.ɫiˈβa/ n masc
Taliban

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
iris
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.
beker
(golf) Nombre de cops màxim permès a un jugador per a passar a la fase següent en una competició de més d'una fase.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
potong
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
lokakarya

talonar /ta.loˈna/ /tə.ɫuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept talon talona talonada talonades talonam talonant talonar talonaran talonarem talonaren talonares talonareu talonaria talonarien talonaries talonarà talonaràs talonaré talonaríem talonaríeu talonassen talonasses talonassin talonassis talonat talonats talonau talonava talonaven talonaves talone talonem talonen talones talonessen talonesses talonessin talonessis taloneu taloni talonin talonis talono talonà talonàrem talonàreu talonàs talonàssem talonàsseu talonàssim talonàssiu talonàvem talonàveu talonés talonéssem talonésseu talonéssim talonéssiu taloní v
kaki

talp n masc
tikus tanah

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
talium

taló /taˈɫo/ n masc
tumit
Part del peu oposada a la banda dels dits.
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
drum
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamborer /tam.boˈɾe/ /tam.boˈɾeɾ/ /təm.boˈɾe/ /təm.buˈɾe/ n masc
tromol
Músic que toca el tambor.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
dingklik
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamborinege tamborinegem tamborinegen tamborineges tamborinegessen tamborinegesses tamborinegessin tamborinegessis tamborinegeu tamborinegi tamborinegin tamborinegis tamborinegés tamborinegéssem tamborinegésseu tamborinegéssim tamborinegéssiu tamborinegí tamborineig tamborineja tamborinejada tamborinejades tamborinejam tamborinejant tamborinejar tamborinejara tamborinejaran tamborinejarem tamborinejaren tamborinejares tamborinejareu tamborinejaria tamborinejarien tamborinejaries tamborinejarà tamborinejaràs tamborinejaré tamborinejaríem tamborinejaríeu tamborinejassen tamborinejasses tamborinejassin tamborinejassis tamborinejat tamborinejats tamborinejau tamborinejava tamborinejaven tamborinejaves tamborinejo tamborinejà tamborinejàrem tamborinejàreu tamborinejàs tamborinejàssem tamborinejàsseu tamborinejàssim tamborinejàssiu tamborinejàvem tamborinejàveu val v
drum

tamborí /tam.boˈɾi/ /təm.boˈɾi/ /təm.buˈɾi/ n masc
bruder
(pilota) Xamfrà situat en l'angle de dues parets o d'una paret amb el terra en un frontó o un trinquet, que s'utilitza per a modificar la trajectòria de la pilota en el rebot.

també /tamˈbe/ adv
juga
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamisa tamisada tamisades tamisam tamisant tamisar tamisara tamisaran tamisarem tamisaren tamisares tamisareu tamisaria tamisarien tamisaries tamisarà tamisaràs tamisaré tamisaríem tamisaríeu tamisassen tamisasses tamisassin tamisassis tamisat tamisats tamisau tamisava tamisaven tamisaves tamise tamisem tamisen tamises tamisessen tamisesses tamisessin tamisessis tamiseu tamisi tamisin tamisis tamiso tamisà tamisàrem tamisàreu tamisàs tamisàssem tamisàsseu tamisàssim tamisàssiu tamisàvem tamisàveu tamisés tamiséssem tamisésseu tamiséssim tamiséssiu tamisí tamís val v
mengayak

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
antara ... atau

tamponar /tam.poˈna/ /tam.poˈnaɾ/ /təm.poˈna/ /təm.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tampon tampona tamponada tamponades tamponam tamponant tamponar tamponara tamponaran tamponarem tamponaren tamponares tamponareu tamponaria tamponarien tamponaries tamponarà tamponaràs tamponaré tamponaríem tamponaríeu tamponassen tamponasses tamponassin tamponassis tamponat tamponats tamponau tamponava tamponaven tamponaves tampone tamponem tamponen tampones tamponessen tamponesses tamponessin tamponessis tamponeu tamponi tamponin tamponis tampono tamponà tamponàrem tamponàreu tamponàs tamponàssem tamponàsseu tamponàssim tamponàssiu tamponàvem tamponàveu tamponés tamponéssem tamponésseu tamponéssim tamponéssiu tamponí val v
tampon
Obstruir una hemorràgia o secreció amb un tampó absorbent.

tampó /tamˈpo/ /təmˈpo/ n masc
cap
Feltre amb tinta on se suca un segell o altre marca que es vol estampar.
Apòsit per obstruir una ferida o una secreció orgànica, especialment l'hemorràgia menstrual.

tan adv
sangat

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
mobil baja
Dipòsit destinat a contenir líquids, gasos o sòlids de mida molt petita (gra, sorra, ...).
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
pagar
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tanca de fons n fem
pagar
(beisbol) Paret d'una alçària mínima de 2,5 m en competicions internacionals situada al voltant d'un camp de joc, que serveix per a delimitar-lo.

tanca de seguretat n fem
pagar

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
tutup
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.
Posar algú o alguna cosa dins d'un lloc tancat.
Acabar alguna cosa, cloure-la.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
tertutup

tanyar /taˈɲa/ /taˈɲaɾ/ /təˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tany tanya tanyada tanyades tanyam tanyant tanyar tanyara tanyaran tanyarem tanyaren tanyares tanyareu tanyaria tanyarien tanyaries tanyarà tanyaràs tanyaré tanyaríem tanyaríeu tanyassen tanyasses tanyassin tanyassis tanyat tanyats tanyau tanyava tanyaven tanyaves tanye tanyem tanyen tanyes tanyessen tanyesses tanyessin tanyessis tanyeu tanyi tanyin tanyis tanyo tanyà tanyàrem tanyàreu tanyàs tanyàssem tanyàsseu tanyàssim tanyàssiu tanyàvem tanyàveu tanyés tanyéssem tanyésseu tanyéssim tanyéssiu tanyí val v
anakan

tap /ˈtap/ n masc
sumbat
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
tudung
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tap tapa tapada tapades tapam tapant tapar tapara taparan taparem taparen tapares tapareu taparia taparien taparies taparà taparàs taparé taparíem taparíeu tapassen tapasses tapassin tapassis tapat tapats tapau tapava tapaven tapaves tape tapem tapen tapes tapessen tapesses tapessin tapessis tapeu tapi tapin tapis tapo tapà tapàrem tapàreu tapàs tapàssem tapàsseu tapàssim tapàssiu tapàvem tapàveu tapés tapéssem tapésseu tapéssim tapéssiu tapí val v
lingkup
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapiar /ta.piˈa/ /ta.piˈaɾ/ /tə.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tapia tapiada tapiades tapiam tapiant tapiar tapiara tapiaran tapiarem tapiaren tapiares tapiareu tapiaria tapiarien tapiaries tapiarà tapiaràs tapiaré tapiaríem tapiaríeu tapiassen tapiasses tapiassin tapiassis tapiat tapiats tapiau tapiava tapiaven tapiaves tapie tapiem tapien tapies tapiessen tapiesses tapiessin tapiessis tapieu tapii tapio tapià tapiàrem tapiàreu tapiàs tapiàssem tapiàsseu tapiàssim tapiàssiu tapiàvem tapiàveu tapiés tapiéssem tapiésseu tapiéssim tapiéssiu tapií tapiï tapiïn tapiïs val v
dinding
Tancar amb paret un portal, finestra, etc.

taponar /ta.poˈna/ /ta.poˈnaɾ/ /tə.poˈna/ /tə.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tapon tapona taponada taponades taponam taponant taponar taponara taponaran taponarem taponaren taponares taponareu taponaria taponarien taponaries taponarà taponaràs taponaré taponaríem taponaríeu taponassen taponasses taponassin taponassis taponat taponats taponau taponava taponaven taponaves tapone taponem taponen tapones taponessen taponesses taponessin taponessis taponeu taponi taponin taponis tapono taponà taponàrem taponàreu taponàs taponàssem taponàsseu taponàssim taponàssiu taponàvem taponàveu taponés taponéssem taponésseu taponéssim taponéssiu taponí val v
sumbat

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
babut

taquilla /taˈki.ʎa/ /təˈki.ʎə/ n fem
loket

tarannà /ta.ɾanˈna/ /tə.ɾənˈna/ n masc
pola pikir

tarar /taˈɾa/ /taˈɾaɾ/ /təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tar tara tarada tarades taram tarant tarar tarara tararan tararem tararen tarares tarareu tararia tararien tararies tararà tararàs tararé tararíem tararíeu tarassen tarasses tarassin tarassis tarat tarats tarau tarava taraven taraves tare tarem taren tares taressen taresses taressin taressis tareu tari tarin taris taro tarà taràrem taràreu taràs taràssem taràsseu taràssim taràssiu taràvem taràveu tarés taréssem tarésseu taréssim taréssiu tarí val v
tara
Calcular la tara d'una mercaderia.
kerusakan
Causar una imperfecció, una tara.

tard /ˈtart/ adv
telat

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
sore

tardança /taɾˈðan.sa/ /tərˈdan.sə/ n fem
keterlambatan

tardar /tarˈða/ /taɾˈða/ /taɾˈðaɾ/ /tərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tard tarda tardada tardades tardam tardant tardar tardara tardaran tardarem tardaren tardares tardareu tardaria tardarien tardaries tardarà tardaràs tardaré tardaríem tardaríeu tardassen tardasses tardassin tardassis tardat tardats tardau tardava tardaven tardaves tarde tardem tarden tardes tardessen tardesses tardessin tardessis tardeu tardi tardin tardis tardo tardà tardàrem tardàreu tardàs tardàssem tardàsseu tardàssim tardàssiu tardàvem tardàveu tardés tardéssem tardésseu tardéssim tardéssiu tardí val v
keterlambatan

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
musim gugur gugur

tardà /taɾˈða/ /tərˈda/ adj masc
kasip

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
kartu
Petita carta amb les dades personals.

targeta d'embarcament n fem
pas naik

targeta de crèdit n fem
kartu kredit

tarifar /ta.ɾiˈfa/ /ta.ɾiˈfaɾ/ /tə.ɾiˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tarif tarifa tarifada tarifades tarifam tarifant tarifar tarifara tarifaran tarifarem tarifaren tarifares tarifareu tarifaria tarifarien tarifaries tarifarà tarifaràs tarifaré tarifaríem tarifaríeu tarifassen tarifasses tarifassin tarifassis tarifat tarifats tarifau tarifava tarifaven tarifaves tarife tarifem tarifen tarifes tarifessen tarifesses tarifessin tarifessis tarifeu tarifi tarifin tarifis tarifo tarifà tarifàrem tarifàreu tarifàs tarifàssem tarifàsseu tarifàssim tarifàssiu tarifàvem tarifàveu tarifés tariféssem tarifésseu tariféssim tariféssiu tarifí val v
harga

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
keladi

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
jeruk limau
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
jingga oranye
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tartamut /taɾ.taˈmut/ n masc
gagap

tas /ˈtas/ n masc
timbun

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
tugas

tassa /ˈta.sa/ n fem
cangkir

tast /ˈtast/ n masc
rasa
Sabor que s’aprecia en prendre una petita quantitat de menjar o beguda.
sampel
Quantitat petita de menjar o beguda que es pren per apreciar-ne la qualitat.

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tast tasta tastada tastades tastam tastant tastar tastara tastaran tastarem tastaren tastares tastareu tastaria tastarien tastaries tastarà tastaràs tastaré tastaríem tastaríeu tastassen tastasses tastassin tastassis tastat tastats tastau tastava tastaven tastaves taste tastem tasten tastes tastessen tastesses tastessin tastessis tasteu tasti tastin tastis tasto tastà tastàrem tastàreu tastàs tastàssem tastàsseu tastàssim tastàssiu tastàvem tastàveu tastés tastéssem tastésseu tastéssim tastéssiu tastí val v
rasa

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tatua tatuada tatuades tatuam tatuant tatuar tatuara tatuaran tatuarem tatuaren tatuares tatuareu tatuaria tatuarien tatuaries tatuarà tatuaràs tatuaré tatuaríem tatuaríeu tatuassen tatuasses tatuassin tatuassis tatuat tatuats tatuau tatuava tatuaven tatuaves tatue tatuem tatuen tatues tatuessen tatuesses tatuessin tatuessis tatueu tatuo tatuu tatuà tatuàrem tatuàreu tatuàs tatuàssem tatuàsseu tatuàssim tatuàssiu tatuàvem tatuàveu tatués tatuéssem tatuésseu tatuéssim tatuéssiu tatuí tatuï tatuïn tatuïs val v
rajah
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tato

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
meja
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
tabel
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taula de billar n fem
bola sodok

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
loket

tauler d'anuncis n masc
papan pengumuman

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
Taurus

tauró /tawˈɾo/ n masc
hiu

tauró tigre n masc
hiu harimau

tavella /taˈve.ʎa/ /taˈβe.ʎa/ /təˈve.ʎə/ /təˈβe.ʎə/ n fem
polong

tavellar /ta.veˈʎaɾ/ /ta.βeˈʎa/ /tə.vəˈʎa/ /tə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tavell tavella tavellada tavellades tavellam tavellant tavellar tavellara tavellaran tavellarem tavellaren tavellares tavellareu tavellaria tavellarien tavellaries tavellarà tavellaràs tavellaré tavellaríem tavellaríeu tavellassen tavellasses tavellassin tavellassis tavellat tavellats tavellau tavellava tavellaven tavellaves tavelle tavellem tavellen tavelles tavellessen tavellesses tavellessin tavellessis tavelleu tavelli tavellin tavellis tavello tavellà tavellàrem tavellàreu tavellàs tavellàssem tavellàsseu tavellàssim tavellàssiu tavellàvem tavellàveu tavellés tavelléssem tavellésseu tavelléssim tavelléssiu tavellí val v
polong
Formar tavella els llegums.

taxa /ˈtak.sa/ /ˈtak.sə/ n fem
cukai

taxi /ˈtak.si/ n masc
taksi
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taksonomi
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n
peti jenazah
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
teh
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teater

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ tèbia adj masc
hangat-hangat

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
tombol tuts

teclat /teˈkɫat/ n masc
papan ketik papan tombol

teclejar /te.kɫeˈd͡ʒa/ /te.kɫeˈd͡ʒaɾ/ /te.kɫeˈʒa/ /tə.kɫəˈd͡ʒa/ /tə.kɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teclege teclegem teclegen tecleges teclegessen teclegesses teclegessin teclegessis teclegeu teclegi teclegin teclegis teclegés teclegéssem teclegésseu teclegéssim teclegéssiu teclegí tecleig tecleja teclejada teclejades teclejam teclejant teclejar teclejara teclejaran teclejarem teclejaren teclejares teclejareu teclejaria teclejarien teclejaries teclejarà teclejaràs teclejaré teclejaríem teclejaríeu teclejassen teclejasses teclejassin teclejassis teclejat teclejats teclejau teclejava teclejaven teclejaves teclejo teclejà teclejàrem teclejàreu teclejàs teclejàssem teclejàsseu teclejàssim teclejàssiu teclejàvem teclejàveu val v
mengetik
Prémer les tecles d'un teclat (de piano, d'ordinador, etc).
keran
Repicar amb diferents dits alternativament sobre un material sòlid.

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
teknesium

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teknologi

tee n masc
te

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ alg bal n-occ occ sept teixeix teixeixen teixeixes teixeixi teixeixin teixeixis teixeixo teixesc teixesqui teixesquin teixesquis teixia teixida teixides teixien teixies teixiguem teixigueu teixim teixint teixir teixira teixiran teixirem teixiren teixires teixireu teixiria teixirien teixiries teixirà teixiràs teixiré teixiríem teixiríeu teixisc teixisca teixisquen teixisques teixissen teixisses teixissin teixissis teixit teixits teixiu teixix teixixen teixixes teixixo teixí teixíem teixíeu teixírem teixíreu teixís teixíssem teixísseu teixíssim teixíssiu tix tixa tixen tixes tixi tixin tixis val v
menenun

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ n masc
anyam
Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
biul

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
kain
Material tèxtil per fer roba.

telar /teˈɫa/ /teˈɫaɾ/ /təˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tel tela telada telades telam telant telar telara telaran telarem telaren telares telareu telaria telarien telaries telarà telaràs telaré telaríem telaríeu telassen telasses telassin telassis telat telats telau telava telaven telaves tele telem telen teles telessen telesses telessin telessis teleu teli telin telis telo telà telàrem telàreu telàs telàssem telàsseu telàssim telàssiu telàvem telàveu telés teléssem telésseu teléssim teléssiu telí val v
lingkup

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept telefon telefona telefonada telefonades telefonam telefonant telefonar telefonara telefonaran telefonarem telefonaren telefonares telefonareu telefonaria telefonarien telefonaries telefonarà telefonaràs telefonaré telefonaríem telefonaríeu telefonassen telefonasses telefonassin telefonassis telefonat telefonats telefonau telefonava telefonaven telefonaves telefone telefonem telefonen telefones telefonessen telefonesses telefonessin telefonessis telefoneu telefoni telefonin telefonis telefono telefonà telefonàrem telefonàreu telefonàs telefonàssem telefonàsseu telefonàssim telefonàssiu telefonàvem telefonàveu telefonés telefonéssem telefonésseu telefonéssim telefonéssiu telefoní val v
memanggil

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept telegrafia telegrafiada telegrafiades telegrafiam telegrafiant telegrafiar telegrafiara telegrafiaran telegrafiarem telegrafiaren telegrafiares telegrafiareu telegrafiaria telegrafiarien telegrafiaries telegrafiarà telegrafiaràs telegrafiaré telegrafiaríem telegrafiaríeu telegrafiassen telegrafiasses telegrafiassin telegrafiassis telegrafiat telegrafiats telegrafiau telegrafiava telegrafiaven telegrafiaves telegrafie telegrafiem telegrafien telegrafies telegrafiessen telegrafiesses telegrafiessin telegrafiessis telegrafieu telegrafii telegrafio telegrafià telegrafiàrem telegrafiàreu telegrafiàs telegrafiàssem telegrafiàsseu telegrafiàssim telegrafiàssiu telegrafiàvem telegrafiàveu telegrafiés telegrafiéssem telegrafiésseu telegrafiéssim telegrafiéssiu telegrafií telegrafiï telegrafiïn telegrafiïs val v
telegraf

telenovel·la /te.ɫe.noˈvɛɫ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫɛ/ /te.ɫe.noˈβɛɫ.ɫa/ /tə.ɫə.noˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
opera sabun

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
alat tenun
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
teleskop

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
televisi

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
televisi

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
telurium

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telepon
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon mòbil n masc
ponsel

tema /ˈte.ma/ /ˈte.mə/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ n masc
tema
Assumpte de què tracta una obra o discurs.

temorejar /te.mo.ɾeˈd͡ʒa/ /te.mo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.mu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temorege temoregem temoregen temoreges temoregessen temoregesses temoregessin temoregessis temoregeu temoregi temoregin temoregis temoregés temoregéssem temoregésseu temoregéssim temoregéssiu temoregí temoreig temoreja temorejada temorejades temorejam temorejant temorejar temorejara temorejaran temorejarem temorejaren temorejares temorejareu temorejaria temorejarien temorejaries temorejarà temorejaràs temorejaré temorejaríem temorejaríeu temorejassen temorejasses temorejassin temorejassis temorejat temorejats temorejau temorejava temorejaven temorejaves temorejo temorejà temorejàrem temorejàreu temorejàs temorejàssem temorejàsseu temorejàssim temorejàssiu temorejàvem temorejàveu val v
takut

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
suhu

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
badai

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
pelipis

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
kuil

tempo /ˈtem.po/ n masc
tempo

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
musim
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
hujan lebat
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporalització n fem
penjadwalan

temprar /temˈpɾa/ /temˈpɾaɾ/ /təmˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tempr tempra temprada temprades tempram temprant temprar temprara tempraran temprarem tempraren temprares temprareu tempraria temprarien tempraries temprarà tempraràs tempraré tempraríem tempraríeu temprassen temprasses temprassin temprassis temprat temprats temprau temprava tempraven tempraves tempre temprem tempren tempres tempressen tempresses tempressin tempressis tempreu tempri temprin tempris tempro temprà tempràrem tempràreu tempràs tempràssem tempràsseu tempràssim tempràssiu tempràvem tempràveu temprés tempréssem temprésseu tempréssim tempréssiu temprí val v
mengabulkan

temps Interjection
waktu
(tennis de taula) Expressió amb què l'àrbitre indica la superació del límit de deu minuts per a un mateix joc o del límit d'una interrupció autoritzada.

temps n masc
waktu
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
Duració d'un fet concret.
cuaca
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
goda

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tempt tempta temptada temptades temptam temptant temptar temptara temptaran temptarem temptaren temptares temptareu temptaria temptarien temptaries temptarà temptaràs temptaré temptaríem temptaríeu temptassen temptasses temptassin temptassis temptat temptats temptau temptava temptaven temptaves tempte temptem tempten temptes temptessen temptesses temptessin temptessis tempteu tempti temptin temptis tempto temptà temptàrem temptàreu temptàs temptàssem temptàsseu temptàssim temptàssiu temptàvem temptàveu temptés temptéssem temptésseu temptéssim temptéssiu temptí val v
coba
Provar a algú, posar a prova la seva constància i fortalesa.
menggoda
Intentar, procurar d'aconseguir alguna cosa dificultosa.
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temptejar /tem.teˈd͡ʒa/ /tem.teˈd͡ʒaɾ/ /təm.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temptege temptegem temptegen tempteges temptegessen temptegesses temptegessin temptegessis temptegeu temptegi temptegin temptegis temptegés temptegéssem temptegésseu temptegéssim temptegéssiu temptegí tempteig tempteja temptejada temptejades temptejam temptejant temptejar temptejara temptejaran temptejarem temptejaren temptejares temptejareu temptejaria temptejarien temptejaries temptejarà temptejaràs temptejaré temptejaríem temptejaríeu temptejassen temptejasses temptejassin temptejassis temptejat temptejats temptejau temptejava temptejaven temptejaves temptejo temptejà temptejàrem temptejàreu temptejàs temptejàssem temptejàsseu temptejàssim temptejàssiu temptejàvem temptejàveu val v
coba

temàtica /teˈma.ti.ka/ /təˈma.ti.kə/ n fem
tema
Conjunt de temes d'una obra en concret, tractats per un autor o autora o agrupats segons un criteri determinat.

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
tenda
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ bal n-occ occ sept tendeix tendeixen tendeixes tendeixi tendeixin tendeixis tendeixo tendesc tendesqui tendesquin tendesquis tendia tendida tendides tendien tendies tendiguem tendigueu tendim tendint tendir tendira tendiran tendirem tendiren tendires tendireu tendiria tendirien tendiries tendirà tendiràs tendiré tendiríem tendiríeu tendisc tendisca tendisquen tendisques tendissen tendisses tendissin tendissis tendit tendits tendiu tendix tendixen tendixes tendixo tendí tendíem tendíeu tendírem tendíreu tendís tendíssem tendísseu tendíssim tendíssiu val v
kenyal

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ tendra tendres adj masc
kenyal
Tou, suau.
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
kecenderungan
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
tendon

tenebra /teˈne.βɾa/ /təˈne.βɾə/ n fem
kegelapan
(sovint en plural) Gran obscuritat.

tenidor /te.niˈðo/ /te.niˈðoɾ/ /tə.niˈðo/ n masc
garpu

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
punya
Expressar pertinença o possessió.

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
tenesin

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tenis

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
regang
Sotmès a tensió.
[[kemudi|mengemudi(kan)]]
(bàdminton) Dit del cop o del servei, executat de manera que el volant surt projectat cap al fons de la pista de joc amb una trajectòria gairebé paral·lela a terra.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
tentakel

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ alg bal n-occ occ sept tenyeix tenyeixen tenyeixes tenyeixi tenyeixin tenyeixis tenyeixo tenyesc tenyesqui tenyesquin tenyesquis tenyia tenyida tenyides tenyien tenyies tenyiguem tenyigueu tenyim tenyint tenyir tenyira tenyiran tenyirem tenyiren tenyires tenyireu tenyiria tenyirien tenyiries tenyirà tenyiràs tenyiré tenyiríem tenyiríeu tenyisc tenyisca tenyisquen tenyisques tenyissen tenyisses tenyissin tenyissis tenyit tenyits tenyiu tenyix tenyixen tenyixes tenyixo tenyí tenyíem tenyíeu tenyírem tenyíreu tenyís tenyíssem tenyísseu tenyíssim tenyíssiu tiny tinya tinyen tinyes tinyi tinyin tinyis tinys val v
mencelup
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ilmu agama

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
teorema

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teori
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos n fem
teori chaos

terbi n masc
terbium

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
ketiga

terme /ˈteɾ.me/ n masc
istilah
Fi, termini.
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

termenal /teɾ.meˈnaɫ/ /tər.məˈnaɫ/ n masc
perbatasan

terminar /ter.miˈna/ /teɾ.miˈna/ /teɾ.miˈnaɾ/ /tər.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept termina terminada terminades terminam terminant terminar terminara terminaran terminarem terminaren terminares terminareu terminaria terminarien terminaries terminarà terminaràs terminaré terminaríem terminaríeu terminassen terminasses terminassin terminassis terminat terminats terminau terminava terminaven terminaves termine terminem terminen termines terminessen terminesses terminessin terminessis termineu termini terminin terminis termino terminà terminàrem terminàreu terminàs terminàssem terminàsseu terminàssim terminàssiu terminàvem terminàveu terminés terminéssem terminésseu terminéssim terminéssiu terminí termín val v
akhir
Tenir fi, finir.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
peristilahan

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
termodinamis

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
termodinamika

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
termosfer

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
pengukur suhu

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
termostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
bumi tanah
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
teras

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
gempa bumi

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
medan

terrissa /teˈri.sa/ /təˈri.sa/ n fem
tanah liat

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
kumbakara

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
wilayah

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
teritorial

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
kengerian

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terorisme

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
penggentar

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
terapi

terç /ˈtɛɾs/ n masc
ketiga

tes /tes/ /təs/ /təs/ /ˈtes/ /ˈtɛs/ /ˈtɛs/ adj masc
bokek

tesaurus /teˈzaw.ɾus/ /təˈzaw.ɾus/ n masc
tesaurus

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
disertasi

tesi doctoral n fem
disertasi

tesina /teˈzi.na/ /təˈzi.nə/ n fem
riwayat hidup

test /ˈtest/ adj masc
kaku
Tens, rígid.

test /ˈtest/ n masc
tes
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
hulu
Cap d'una persona o animal.
kepala
Part anterior, frontal, d'una cosa.
Tap o part anterior de les bótes i barrils.
Mena de closca que cobreix el cos de les garoines.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
akan

testar /tesˈta/ /tesˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept test testa testada testades testam testant testar testara testaran testarem testaren testares testareu testaria testarien testaries testarà testaràs testaré testaríem testaríeu testassen testasses testassin testassis testat testats testau testava testaven testaves teste testem testen testes testessen testesses testessin testessis testeu testi testin testis testo testà testàrem testàreu testàs testàssem testàsseu testàssim testàssiu testàvem testàveu testés testéssem testésseu testéssim testéssiu testí val v
akan
Fer testament.
coba
Posar a prova, generalment un producte abans de treure'l al mercat.

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
testis

testificar /tes.ti.fiˈka/ /tes.ti.fiˈkaɾ/ /təs.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testific testifica testificada testificades testificam testificant testificar testificara testificaran testificarem testificaren testificares testificareu testificaria testificarien testificaries testificarà testificaràs testificaré testificaríem testificaríeu testificassen testificasses testificassin testificassis testificat testificats testificau testificava testificaven testificaves testifico testificà testificàrem testificàreu testificàs testificàssem testificàsseu testificàssim testificàssiu testificàvem testificàveu testifique testifiquem testifiquen testifiques testifiquessen testifiquesses testifiquessin testifiquessis testifiqueu testifiqui testifiquin testifiquis testifiqués testifiquéssem testifiquésseu testifiquéssim testifiquéssiu testifiquí val v
bersaksi
Declara com a testimoni en un acte judicial.

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
saksi

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testimonia testimoniada testimoniades testimoniam testimoniant testimoniar testimoniara testimoniaran testimoniarem testimoniaren testimoniares testimoniareu testimoniaria testimoniarien testimoniaries testimoniarà testimoniaràs testimoniaré testimoniaríem testimoniaríeu testimoniassen testimoniasses testimoniassin testimoniassis testimoniat testimoniats testimoniau testimoniava testimoniaven testimoniaves testimonie testimoniem testimonien testimonies testimoniessen testimoniesses testimoniessin testimoniessis testimonieu testimonii testimonio testimonià testimoniàrem testimoniàreu testimoniàs testimoniàssem testimoniàsseu testimoniàssim testimoniàssiu testimoniàvem testimoniàveu testimoniés testimoniéssem testimoniésseu testimoniéssim testimoniéssiu testimonií testimoniï testimoniïn testimoniïs val v
bersaksi
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosteron

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
genting
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
atap

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
teks

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
tekstur
Estructura dels fils d'un teixit.
(videojocs) Propietat d'un objecte gràfic relativa a l'aspecte del material que el compon.

texturar /teks.tuˈɾa/ /teks.tuˈɾaɾ/ /təks.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept textur textura texturada texturades texturam texturant texturar texturara texturaran texturarem texturaren texturares texturareu texturaria texturarien texturaries texturarà texturaràs texturaré texturaríem texturaríeu texturassen texturasses texturassin texturassis texturat texturats texturau texturava texturaven texturaves texture texturem texturen textures texturessen texturesses texturessin texturessis textureu texturi texturin texturis texturo texturà texturàrem texturàreu texturàs texturàssem texturàsseu texturàssim texturàssiu texturàvem texturàveu texturés texturéssem texturésseu texturéssim texturéssiu texturí val v
tekstur

texà /təkˈsa/ n masc
jins
(plural) Tipus de pantalons, generalment blaus, de teixit gruixut de cotó.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
teoretis
Relatiu o pertanyent a la teoria.

tia /ˈti.a/ n fem
tante

tibantor /ti.banˈtoɾ/ /ti.βanˈto/ /ti.βənˈto/ n fem
galur
(figuradament) Gran tensió de relacions entre persones o col·lectius.

tibar /tiˈbaɾ/ /tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tib tiba tibada tibades tibam tibant tibar tibara tibaran tibarem tibaren tibares tibareu tibaria tibarien tibaries tibarà tibaràs tibaré tibaríem tibaríeu tibassen tibasses tibassin tibassis tibat tibats tibau tibava tibaven tibaves tibe tibem tiben tibes tibessen tibesses tibessin tibessis tibeu tibi tibin tibis tibo tibà tibàrem tibàreu tibàs tibàssem tibàsseu tibàssim tibàssiu tibàvem tibàveu tibés tibéssem tibésseu tibéssim tibéssiu tibí val v
kenyal

tibat /tiˈβat/ adj masc
kaku

tiberi /tiˈβɛ.ɾi/ n masc
pesta

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
bahasa tibet
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
bahasa tibet
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ adj
lemah
(també substantivat) Poc seriós, inconsistent i amb presumpcions ridícules.

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ n fem
bajingan
(col·loquial) cagarada

tifus /ˈti.fus/ n masc
tifus

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
harimau macan

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
kata dasar

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
timpani

timbalejar /tim.ba.leˈd͡ʒaɾ/ /tim.ba.leˈʒa/ /tim.bə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept timbalege timbalegem timbalegen timbaleges timbalegessen timbalegesses timbalegessin timbalegessis timbalegeu timbalegi timbalegin timbalegis timbalegés timbalegéssem timbalegésseu timbalegéssim timbalegéssiu timbalegí timbaleig timbaleja timbalejada timbalejades timbalejam timbalejant timbalejar timbalejara timbalejaran timbalejarem timbalejaren timbalejares timbalejareu timbalejaria timbalejarien timbalejaries timbalejarà timbalejaràs timbalejaré timbalejaríem timbalejaríeu timbalejassen timbalejasses timbalejassin timbalejassis timbalejat timbalejats timbalejau timbalejava timbalejaven timbalejaves timbalejo timbalejà timbalejàrem timbalejàreu timbalejàs timbalejàssem timbalejàsseu timbalejàssim timbalejàssiu timbalejàvem timbalejàveu val v
drum

timbrar /timˈbɾa/ /timˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept timbr timbra timbrada timbrades timbram timbrant timbrar timbrara timbraran timbrarem timbraren timbrares timbrareu timbraria timbrarien timbraries timbrarà timbraràs timbraré timbraríem timbraríeu timbrassen timbrasses timbrassin timbrassis timbrat timbrats timbrau timbrava timbraven timbraves timbre timbrem timbren timbres timbressen timbresses timbressin timbressis timbreu timbri timbrin timbris timbro timbrà timbràrem timbràreu timbràs timbràssem timbràsseu timbràssim timbràssiu timbràvem timbràveu timbrés timbréssem timbrésseu timbréssim timbréssiu timbrí val v
cap
Segellar amb timbre.

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
warna nada
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.
cap
Segell estampat en un document com a marca dels drets a pagar.
bel
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timpà /timˈpa/ n masc
gendang telinga
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ n masc
daun kemudi

tinell /tiˈneʎ/ n masc
aula
Saló principal en una casa senyorial.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
letnan
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
tinta

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
kotak tinta

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ n fem
kurap
Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.

tip /ˈtip/ adj masc
kenyang
Que ha satisfet de la necessitat d'aliment.
lelah
Que ja en té prou, cansat i enutjat.

tipus n masc
fon
Cadascuna de les peces que, en una impremta, representen a una lletra.
baik
Model que exemplifica un conjunt de característiques comunes a diverses coses o persones.
angka
Valor o preu establert per determinades operacions financeres.

tiquet /tiˈket/ /tiˈkɛt/ n masc
struck

tir /ˈtir/ n masc
lontar
(beisbol) Acció d'un defensor d'enviar la pilota a un company d'equip per eliminar un corredor.

tira /ˈti.ɾa/ /ˈti.ɾə/ n fem
jalur
Tros llarg i prim de roba, de paper o altre material.
deretan
Filera de coses.

tirabec /ti.ɾaˈbek/ /ti.ɾəˈβek/ n masc
kacang kapri

tirabuixó /ˌti.ɾa.bujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βuˈʃo/ /ˌti.ɾə.βuˈʃo/ n masc
kotrek
Rull llarg de cabells en forma d’espiral.

tirada /tiˈɾa.ða/ /tiˈɾa.ðə/ n fem
korek api
(pentatló modern, esports de pilota, caça, pesca i tir) Torn habitual d'un participant en una prova, un encontre o una competició de tirs o llançaments contra un blanc, constituït per un conjunt d'intents.

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
istibdad

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tir tira tirada tirades tiram tirant tirar tirara tiraran tirarem tiraren tirares tirareu tiraria tirarien tiraries tirarà tiraràs tiraré tiraríem tiraríeu tirassen tirasses tirassin tirassis tirat tirats tirau tirava tiraven tiraves tire tirem tiren tires tiressen tiresses tiressin tiressis tireu tiri tirin tiris tiro tirà tiràrem tiràreu tiràs tiràssem tiràsseu tiràssim tiràssiu tiràvem tiràveu tirés tiréssem tirésseu tiréssim tiréssiu tirí val v
menarik
Fer força cap a si per portar algun pes.
go
Prendre una direcció determinada.
lempar
Llançar amb la mà alguna cosa.
(esports de pilota) llançar
tembakan
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
tembak
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tireta /tiˈɾe.ta/ /tiˈɾə.tə/ /tiˈɾɛ.tə/ n fem
plester
Tros d'esparadrap amb un petit apòsit utilitzat per a protegir petites ferides.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
kelenjar tiroid

tirotejar /ti.ɾo.teˈd͡ʒa/ /ti.ɾo.teˈd͡ʒaɾ/ /ti.ɾo.teˈʒa/ /ti.ɾo.təˈd͡ʒa/ /ti.ɾu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tirotege tirotegem tirotegen tiroteges tirotegessen tirotegesses tirotegessin tirotegessis tirotegeu tirotegi tirotegin tirotegis tirotegés tirotegéssem tirotegésseu tirotegéssim tirotegéssiu tirotegí tiroteig tiroteja tirotejada tirotejades tirotejam tirotejant tirotejar tirotejara tirotejaran tirotejarem tirotejaren tirotejares tirotejareu tirotejaria tirotejarien tirotejaries tirotejarà tirotejaràs tirotejaré tirotejaríem tirotejaríeu tirotejassen tirotejasses tirotejassin tirotejassis tirotejat tirotejats tirotejau tirotejava tirotejaven tirotejaves tirotejo tirotejà tirotejàrem tirotejàreu tirotejàs tirotejàssem tirotejàsseu tirotejàssim tirotejàssiu tirotejàvem tirotejàveu val v
tembak

tisora /tiˈzo.ɾa/ /tiˈzo.ɾə/ n fem
gunting
Cadascuna de les dues peces que formen unes tisores.
(futbol) Xut de volea en què el jugador colpeja la pilota amb un moviment alternatiu de cames en l'aire.

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
gunting
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

tit /ˈtit/ Interjection
ciak
Reclam de gallines i pollets.

titani n masc
titanium

titella /tiˈte.ʎa/ /tiˈte.ʎə/ n masc
boneka

titllar /tiɫˈɫa/ /tiʎˈʎa/ /tiʎˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titll titlla titllada titllades titllam titllant titllar titllara titllaran titllarem titllaren titllares titllareu titllaria titllarien titllaries titllarà titllaràs titllaré titllaríem titllaríeu titllassen titllasses titllassin titllassis titllat titllats titllau titllava titllaven titllaves titlle titllem titllen titlles titllessen titllesses titllessin titllessis titlleu titlli titllin titllis titllo titllà titllàrem titllàreu titllàs titllàssem titllàsseu titllàssim titllàssiu titllàvem titllàveu titllés titlléssem titllésseu titlléssim titlléssiu titllí val v
jenama
Qualificar a algú de manera desfavorable.

titubejar /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titubege titubegem titubegen titubeges titubegessen titubegesses titubegessin titubegessis titubegeu titubegi titubegin titubegis titubegés titubegéssem titubegésseu titubegéssim titubegéssiu titubegí titubeig titubeja titubejada titubejades titubejam titubejant titubejar titubejara titubejaran titubejarem titubejaren titubejares titubejareu titubejaria titubejarien titubejaries titubejarà titubejaràs titubejaré titubejaríem titubejaríeu titubejassen titubejasses titubejassin titubejassis titubejat titubejats titubejau titubejava titubejaven titubejaves titubejo titubejà titubejàrem titubejàreu titubejàs titubejàssem titubejàsseu titubejàssim titubejàssiu titubejàvem titubejàveu val v
terhuyung
Perdre part de l'equilibri, de l'estabilitat.
bimbang
Dubtar, no saber resoldre.

titulació /ti.tu.ɫa.siˈo/ /ti.tu.ɫə.siˈo/ n fem
oplah
títol acadèmic
(química) Anàlisi quantitativa de la presència d'una substància en una dissolució.

titular /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titul titula titulada titulades titulam titulant titular titulara titularan titularem titularen titulares titulareu titularia titularien titularies titularà titularàs titularé titularíem titularíeu titulassen titulasses titulassin titulassis titulat titulats titulau titulava titulaven titulaves titule titulem titulen titules titulessen titulesses titulessin titulessis tituleu tituli titulin titulis titulo titulà titulàrem titulàreu titulàs titulàssem titulàsseu titulàssim titulàssiu titulàvem titulàveu titulés tituléssem titulésseu tituléssim tituléssiu titulí val v
hak kebendaan
Posar títol, inscripció o nom a alguna cosa.

tità /tiˈta/ n masc
Titan
(mitologia grega) Cadascun dels fills d’Urà i de Gea (el Cel i la Terra) amb una força prodigiosa.

tió /tiˈo/ n masc
kayu

to /ˈtɔ/ n masc
nada

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
pelosotan

toc /ˈtɔk/ n masc
penyentuhan
Acció de tocar.
(rugbi) Fet d'entrar en contacte amb la línia de toc o de traspassar-la la pilota o bé el jugador que porta la pilota.
(esports de raqueta) Manera d'impulsar la pilota o el volant en què el jugador la colpeja amb precisió, suavitat i habilitat.

toc de pilota n masc
tombol
(voleibol) Acció i efecte d'un jugador de tocar la pilota o de ser tocat per la pilota.

toc de queda n masc
jam malam

toc de sorpresa impulsat n masc
dorong

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
menyentuh
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.

tocar ferro /to.kaɾ /to.kəɾ /tu.kər v
amit-amit

toia /ˈtɔ.ja/ /ˈtɔ.jɔ/ /ˈtɔ.jə/ n fem
buket

toll /ˈtoʎ/ n masc
genangan air
Clot, natural o artificial, on hi ha aigua acumulada.
Petita quantitat d'aigua o d'un altre líquid escampada per terra, generalment de poca profunditat.
kolam
En un riu, indret on l'aigua té una profunditat més gran que la mitjana i té poc moviment.
Un clot natural, ple d'aigua que s'aprofita per a rentar roba.

tom /ˈtom/ n masc
nada

tomar /toˈma/ /tuˈma/ v
sergap
(oriental) Para la mà, estendre una tela, per agafar al vol una cosa que cau.
peleset
(mallorquí) Fer caure a cops o empentes.

tomb /ˈtom/ /ˈtomp/ /ˈtomp/ n masc
air terjun
Canvi de direcció complet que experimenta un cos, per exemple quan cau.
ubah
Canvi de direcció mentre hom s'està desplaçant.
jalan-jalan
Passejada curta.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
kubur

tomballar /tom.baˈʎa/ /tom.baˈʎaɾ/ /tom.bəˈʎa/ /tum.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tomball tomballa tomballada tomballades tomballam tomballant tomballar tomballara tomballaran tomballarem tomballaren tomballares tomballareu tomballaria tomballarien tomballaries tomballarà tomballaràs tomballaré tomballaríem tomballaríeu tomballassen tomballasses tomballassin tomballassis tomballat tomballats tomballau tomballava tomballaven tomballaves tomballe tomballem tomballen tomballes tomballessen tomballesses tomballessin tomballessis tomballeu tomballi tomballin tomballis tomballo tomballà tomballàrem tomballàreu tomballàs tomballàssem tomballàsseu tomballàssim tomballàssiu tomballàvem tomballàveu tomballés tomballéssem tomballésseu tomballéssim tomballéssiu tomballí val v
melinting

tombar /tomˈba/ /tomˈbaɾ/ /tumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tomb tomba tombada tombades tombam tombant tombar tombara tombaran tombarem tombaren tombares tombareu tombaria tombarien tombaries tombarà tombaràs tombaré tombaríem tombaríeu tombassen tombasses tombassin tombassis tombat tombats tombau tombava tombaven tombaves tombe tombem tomben tombes tombessen tombesses tombessin tombessis tombeu tombi tombin tombis tombo tombà tombàrem tombàreu tombàs tombàssem tombàsseu tombàssim tombàssiu tombàvem tombàveu tombés tombéssem tombésseu tombéssim tombéssiu tombí val v
ubah
Girar una cosa d'una part a una altra.
Girar, canviar de direcció.
balik
Fer caure.
(bitlles) Colpejar una o més bitlles directament amb l'element llançat amb la mà o bé indirectament per mitjà d'una altra bitlla plantada, de la manera adequada per a aconseguir puntuar.

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
guling

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
tomat

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
ton
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tondosar /ton.doˈza/ /ton.doˈzaɾ/ /tun.duˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tondosa tondosada tondosades tondosam tondosant tondosar tondosara tondosaran tondosarem tondosaren tondosares tondosareu tondosaria tondosarien tondosaries tondosarà tondosaràs tondosaré tondosaríem tondosaríeu tondosassen tondosasses tondosassin tondosassis tondosat tondosats tondosau tondosava tondosaven tondosaves tondose tondosem tondosen tondoses tondosessen tondosesses tondosessin tondosessis tondoseu tondosi tondosin tondosis tondoso tondosà tondosàrem tondosàreu tondosàs tondosàssem tondosàsseu tondosàssim tondosàssiu tondosàvem tondosàveu tondosés tondoséssem tondosésseu tondoséssim tondoséssiu tondosí tondòs val v
memotong

tondre /ˈton.dɾe/ /ˈton.dɾə/ bal occ ton tonc tondran tondre tondrem tondreu tondria tondrien tondries tondrà tondràs tondré tondríem tondríeu tonem tonen tonent toneu tonga tonguem tonguen tonguera tongueren tongueres tongues tonguessen tonguesses tonguessin tonguessis tongueu tongui tonguin tonguis tongué tonguérem tonguéreu tongués tonguéssem tonguésseu tonguéssim tonguéssiu tonguí tonia tonien tonies tons toníem toníeu tos tosa toses tosos val v
tembolok

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
ikan tongkol

topar /toˈpa/ /toˈpaɾ/ /tuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept top topa topada topades topam topant topar topara toparan toparem toparen topares topareu toparia toparien toparies toparà toparàs toparé toparíem toparíeu topassen topasses topassin topassis topat topats topau topava topaven topaves tope topem topen topes topessen topesses topessin topessis topeu topi topin topis topo topà topàrem topàreu topàs topàssem topàsseu topàssim topàssiu topàvem topàveu topés topéssem topésseu topéssim topéssiu topí val v
peleset
Trobar inesperadament allò que es buscava.

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ n fem
toponimi

toquejar /to.keˈd͡ʒa/ /to.keˈd͡ʒaɾ/ /tu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept toquege toquegem toquegen toqueges toquegessen toquegesses toquegessin toquegessis toquegeu toquegi toquegin toquegis toquegés toquegéssem toquegésseu toquegéssim toquegéssiu toquegí toqueig toqueja toquejada toquejades toquejam toquejant toquejar toquejara toquejaran toquejarem toquejaren toquejares toquejareu toquejaria toquejarien toquejaries toquejarà toquejaràs toquejaré toquejaríem toquejaríeu toquejassen toquejasses toquejassin toquejassis toquejat toquejats toquejau toquejava toquejaven toquejaves toquejo toquejà toquejàrem toquejàreu toquejàs toquejàssem toquejàsseu toquejàssim toquejàssiu toquejàvem toquejàveu val v
pegangan

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
gambut

torcar /torˈka/ /toɾˈka/ /toɾˈkaɾ/ /tulˈka/ /turˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torc torca torcada torcades torcam torcant torcar torcara torcaran torcarem torcaren torcares torcareu torcaria torcarien torcaries torcarà torcaràs torcaré torcaríem torcaríeu torcassen torcasses torcassin torcassis torcat torcats torcau torcava torcaven torcaves torco torcà torcàrem torcàreu torcàs torcàssem torcàsseu torcàssim torcàssiu torcàvem torcàveu torque torquem torquen torques torquessen torquesses torquessin torquessis torqueu torqui torquin torquis torqués torquéssem torquésseu torquéssim torquéssiu torquí val v
basmi

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
panco

torcejar /tor.seˈd͡ʒa/ /toɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /tur.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torcege torcegem torcegen torceges torcegessen torcegesses torcegessin torcegessis torcegeu torcegi torcegin torcegis torcegés torcegéssem torcegésseu torcegéssim torcegéssiu torcegí torceig torceja torcejada torcejades torcejam torcejant torcejar torcejara torcejaran torcejarem torcejaren torcejares torcejareu torcejaria torcejarien torcejaries torcejarà torcejaràs torcejaré torcejaríem torcejaríeu torcejassen torcejasses torcejassin torcejassis torcejat torcejats torcejau torcejava torcejaven torcejaves torcejo torcejà torcejàrem torcejàreu torcejàs torcejàssem torcejàsseu torcejàssim torcejàssiu torcejàvem torcejàveu val v
belok

tord /ˈtort/ adj masc
warna abu-abu

torejar /to.ɾeˈd͡ʒa/ /to.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torege toregem toregen toreges toregessen toregesses toregessin toregessis toregeu toregi toregin toregis toregés toregéssem toregésseu toregéssim toregéssiu toregí toreig toreja torejada torejades torejam torejant torejar torejara torejaran torejarem torejaren torejares torejareu torejaria torejarien torejaries torejarà torejaràs torejaré torejaríem torejaríeu torejassen torejasses torejassin torejassis torejat torejats torejau torejava torejaven torejaves torejo torejà torejàrem torejàreu torejàs torejàssem torejàsseu torejàssim torejàssiu torejàvem torejàveu val v
serang
Lluitar, combatre amb els toros a la plaça.

torn /ˈtorn/ n masc
mesin bubut
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
retur
Camí de retorn al punt de partida.
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Acció de colpejar la pilota o el volant enviat per l'adversari fent-lo passar per sobre la xarxa o bé fent-lo impactar contra el frontis.
membelokkan
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornado

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
balik
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Colpejar la pilota o el volant enviat per l'adversari fent-lo passar per sobre la xarxa o bé fent-lo impactar contra el frontis.
mengulang
Repetir.
mengembalikan
Donar al propietari una cosa rebuda.
jadi
(pronominal) esdevenir-se

tornaveu /ˌtor.naˈβew/ /ˌtor.nəˈvɛw/ /ˌtor.nəˈβɛw/ /ˌtoɾ.naˈvew/ /ˌtoɾ.naˈβew/ /ˌtoɾ.nəˈvəw/ n masc
gema

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
obeng
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

tornejament n masc
turnamen

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tornege tornegem tornegen torneges tornegessen tornegesses tornegessin tornegessis tornegeu tornegi tornegin tornegis tornegés tornegéssem tornegésseu tornegéssim tornegéssiu tornegí torneig torneja tornejada tornejades tornejam tornejant tornejar tornejara tornejaran tornejarem tornejaren tornejares tornejareu tornejaria tornejarien tornejaries tornejarà tornejaràs tornejaré tornejaríem tornejaríeu tornejassen tornejasses tornejassin tornejassis tornejat tornejats tornejau tornejava tornejaven tornejaves tornejo tornejà tornejàrem tornejàreu tornejàs tornejàssem tornejàsseu tornejàssim tornejàssiu tornejàvem tornejàveu val v
ubah
(transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.

tornet n masc
sekrup

torracollons /ˌto.ra.koˈʎons/ /ˌto.rə.koˈʎons/ /ˌto.rə.kuˈjons/ /ˌto.rə.kuˈʎons/ n neut
brengsek

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
roti panggang
Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torr torra torrada torrades torram torrant torrar torrara torraran torrarem torraren torrares torrareu torraria torrarien torraries torrarà torraràs torraré torraríem torraríeu torrassen torrasses torrassin torrassis torrat torrats torrau torrava torraven torraves torre torrem torren torres torressen torresses torressin torressis torreu torri torrin torris torro torrà torràrem torràreu torràs torràssem torràsseu torràssim torràssiu torràvem torràveu torrés torréssem torrésseu torréssim torréssiu torrí val v
bakar
Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.
(pronominal) Patir molta calor.
sawo matang
Bronzejar, adquirir un color bru per acció del sol.

torre /ˈto.re/ n fem
menara benteng
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.
benteng menara
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.

torrejar /to.reˈd͡ʒa/ /to.reˈd͡ʒaɾ/ /to.reˈʒa/ /to.rəˈd͡ʒa/ /tu.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torrege torregem torregen torreges torregessen torregesses torregessin torregessis torregeu torregi torregin torregis torregés torregéssem torregésseu torregéssim torregéssiu torregí torreig torreja torrejada torrejades torrejam torrejant torrejar torrejara torrejaran torrejarem torrejaren torrejares torrejareu torrejaria torrejarien torrejaries torrejarà torrejaràs torrejaré torrejaríem torrejaríeu torrejassen torrejasses torrejassin torrejassis torrejat torrejats torrejau torrejava torrejaven torrejaves torrejo torrejà torrejàrem torrejàreu torrejàs torrejàssem torrejàsseu torrejàssim torrejàssiu torrejàvem torrejàveu val v
mendominasi

tort /ˈtɔrt/ torta torts adj masc
bengkok
Desviat o torçat.

tort /ˈtɔrt/ n masc
cedera
Perjudici, malifeta o dany, causat sense justificació.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
penyu
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
siksa

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
obor

torçar /torˈsa/ /toɾˈsa/ /toɾˈsaɾ/ /turˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torce torcem torcen torces torcessen torcesses torcessin torcessis torceu torci torcin torcis torcés torcéssem torcésseu torcéssim torcéssiu torcí torç torça torçada torçades torçam torçant torçar torçara torçaran torçarem torçaren torçares torçareu torçaria torçarien torçaries torçarà torçaràs torçaré torçaríem torçaríeu torçassen torçasses torçassin torçassis torçat torçats torçau torçava torçaven torçaves torço torçà torçàrem torçàreu torçàs torçàssem torçàsseu torçàssim torçàssiu torçàvem torçàveu val v
memilin
Doblegar, posar corbada una cosa.

torçó /toɾˈso/ /turˈso/ n masc
kolik

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
batuk
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tosca /ˈtos.ka/ /ˈtos.kə/ n fem
karang gigi
Substància calcària que resta adherida per dipòsit provocat per la duresa de l'aigua.
Substància calcària incrustada en l’esmalt de les dents.

tosquejar /tos.keˈd͡ʒa/ /tos.keˈd͡ʒaɾ/ /tus.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tosquege tosquegem tosquegen tosqueges tosquegessen tosquegesses tosquegessin tosquegessis tosquegeu tosquegi tosquegin tosquegis tosquegés tosquegéssem tosquegésseu tosquegéssim tosquegéssiu tosquegí tosqueig tosqueja tosquejada tosquejades tosquejam tosquejant tosquejar tosquejara tosquejaran tosquejarem tosquejaren tosquejares tosquejareu tosquejaria tosquejarien tosquejaries tosquejarà tosquejaràs tosquejaré tosquejaríem tosquejaríeu tosquejassen tosquejasses tosquejassin tosquejassis tosquejat tosquejats tosquejau tosquejava tosquejaven tosquejaves tosquejo tosquejà tosquejàrem tosquejàreu tosquejàs tosquejàssem tosquejàsseu tosquejàssim tosquejàssiu tosquejàvem tosquejàveu val v
batu apung

tossar /toˈsa/ /toˈsaɾ/ /tuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tos tossa tossada tossades tossam tossant tossar tossara tossaran tossarem tossaren tossares tossareu tossaria tossarien tossaries tossarà tossaràs tossaré tossaríem tossaríeu tossassen tossasses tossassin tossassis tossat tossats tossau tossava tossaven tossaves tosse tossem tossen tosses tossessen tossesses tossessin tossessis tosseu tossi tossin tossis tosso tossà tossàrem tossàreu tossàs tossàssem tossàsseu tossàssim tossàssiu tossàvem tossàveu tossés tosséssem tossésseu tosséssim tosséssiu tossí val v
bokong

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
batuk

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
kepala batu
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ tota tots adj masc
semua
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept totalitz totalitza totalitzada totalitzades totalitzam totalitzant totalitzar totalitzara totalitzaran totalitzarem totalitzaren totalitzares totalitzareu totalitzaria totalitzarien totalitzaries totalitzarà totalitzaràs totalitzaré totalitzaríem totalitzaríeu totalitzassen totalitzasses totalitzassin totalitzassis totalitzat totalitzats totalitzau totalitzava totalitzaven totalitzaves totalitze totalitzem totalitzen totalitzes totalitzessen totalitzesses totalitzessin totalitzessis totalitzeu totalitzi totalitzin totalitzis totalitzo totalitzà totalitzàrem totalitzàreu totalitzàs totalitzàssem totalitzàsseu totalitzàssim totalitzàssiu totalitzàvem totalitzàveu totalitzés totalitzéssem totalitzésseu totalitzéssim totalitzéssiu totalitzí val v
berjumlah

tots /ˈtots/ adj masc
antero
Uns i altres, el conjunt sencer de gent.

totxo /ˈto.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃu/ n masc
catu daya
Maó gruixut.

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
lembut
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
alas meja

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
handuk

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
serbet

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
toksin

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
pemuras
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

trabucar /tɾa.buˈkaɾ/ /tɾa.βuˈka/ /tɾə.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trabuc trabuca trabucada trabucades trabucam trabucant trabucar trabucara trabucaran trabucarem trabucaren trabucares trabucareu trabucaria trabucarien trabucaries trabucarà trabucaràs trabucaré trabucaríem trabucaríeu trabucassen trabucasses trabucassin trabucassis trabucat trabucats trabucau trabucava trabucaven trabucaves trabuco trabucà trabucàrem trabucàreu trabucàs trabucàssem trabucàsseu trabucàssim trabucàssiu trabucàvem trabucàveu trabuque trabuquem trabuquen trabuques trabuquessen trabuquesses trabuquessin trabuquessis trabuqueu trabuqui trabuquin trabuquis trabuqués trabuquéssem trabuquésseu trabuquéssim trabuquéssiu trabuquí val v
berselingkuh
En una xerrada, embolicar paraules o frases canviant, afegint o eliminant lletres o mots.

tracamanya /tɾa.kaˈma.ɲa/ /tɾə.kəˈma.ɲə/ n fem
mengecoh

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
pemrosesan

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tract tracta tractada tractades tractam tractant tractar tractara tractaran tractarem tractaren tractares tractareu tractaria tractarien tractaries tractarà tractaràs tractaré tractaríem tractaríeu tractassen tractasses tractassin tractassis tractat tractats tractau tractava tractaven tractaves tracte tractem tracten tractes tractessen tractesses tractessin tractessis tracteu tracti tractin tractis tracto tractà tractàrem tractàreu tractàs tractàssem tractàsseu tractàssim tractàssiu tractàvem tractàveu tractés tractéssem tractésseu tractéssim tractéssiu tractí val v
kait
Conversar, tenir amistat i tracte amb algú.
memperlakukan
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
traktor

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
tradisional

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradisi adat
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
terjemahan
Acte i efecte de traduir.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
penerjemah

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
terjemah menerjemahkan

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
pedagang narkoba

traficar /tɾa.fiˈka/ /tɾa.fiˈkaɾ/ /tɾə.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trafic trafica traficada traficades traficam traficant traficar traficara traficaran traficarem traficaren traficares traficareu traficaria traficarien traficaries traficarà traficaràs traficaré traficaríem traficaríeu traficassen traficasses traficassin traficassis traficat traficats traficau traficava traficaven traficaves trafico traficà traficàrem traficàreu traficàs traficàssem traficàsseu traficàssim traficàssiu traficàvem traficàveu trafique trafiquem trafiquen trafiques trafiquessen trafiquesses trafiquessin trafiquessis trafiqueu trafiqui trafiquin trafiquis trafiqués trafiquéssem trafiquésseu trafiquéssim trafiquéssiu trafiquí val v
dagang

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragedi

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ bal n-occ occ sept traeix traeixen traeixes traeixi traeixin traeixis traeixo traesc traesqui traesquin traesquis traint trair trairan trairem traireu trairia trairien trairies trairà trairàs trairé trairíem trairíeu traí traíem traíeu traírem traíreu traís traíssem traísseu traíssim traíssiu traïa traïda traïdes traïen traïes traïguem traïgueu traïm traïra traïren traïres traïsc traïsca traïsquen traïsques traïssen traïsses traïssin traïssis traït traïts traïu traïx traïxen traïxes traïxo val v
mengkhianati
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
lintasan

trajo /ˈtɾa.ʒo/ /ˈtɾa.ʒu/ n masc
jas
Vestit especialment d’home, tern.

tram /ˈtɾam/ n masc
seksi

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
alur
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
mengirim

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
perangkap
Enginy destinat a caçar animals.

trampolí /tɾam.poˈɫi/ /tɾəm.poˈɫi/ /tɾəm.puˈɫi/ n masc
trampolin

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
trem

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transbord transborda transbordada transbordades transbordam transbordant transbordar transbordara transbordaran transbordarem transbordaren transbordares transbordareu transbordaria transbordarien transbordaries transbordarà transbordaràs transbordaré transbordaríem transbordaríeu transbordassen transbordasses transbordassin transbordassis transbordat transbordats transbordau transbordava transbordaven transbordaves transborde transbordem transborden transbordes transbordessen transbordesses transbordessin transbordessis transbordeu transbordi transbordin transbordis transbordo transbordà transbordàrem transbordàreu transbordàs transbordàssem transbordàsseu transbordàssim transbordàssiu transbordàvem transbordàveu transbordés transbordéssem transbordésseu transbordéssim transbordéssiu transbordí val v
berubah

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ adj
penumpang
Que està de pas, temporal.

transformació n fem
adaptasi

transigir /tɾan.ziˈd͡ʒi/ /tɾan.ziˈd͡ʒiɾ/ /tɾan.ziˈʒi/ /tɾən.ziˈʒi/ bal n-occ occ sept transigeix transigeixen transigeixes transigeixi transigeixin transigeixis transigeixo transigesc transigesqui transigesquin transigesquis transigia transigida transigides transigien transigies transigiguem transigigueu transigim transigint transigir transigira transigiran transigirem transigiren transigires transigireu transigiria transigirien transigiries transigirà transigiràs transigiré transigiríem transigiríeu transigisc transigisca transigisquen transigisques transigissen transigisses transigissin transigissis transigit transigits transigiu transigix transigixen transigixes transigixo transigí transigíem transigíeu transigírem transigíreu transigís transigíssem transigísseu transigíssim transigíssiu val v
kompromi

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
transistor

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
alih aksara

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ bal occ sept transmesa transmeses transmesos transmet transmeta transmetem transmeten transmetent transmetera transmeteren transmeteres transmetes transmetessen transmetesses transmetessin transmetessis transmeteu transmeti transmetia transmetien transmeties transmetin transmetis transmeto transmetran transmetre transmetrem transmetreu transmetria transmetrien transmetries transmetrà transmetràs transmetré transmetríem transmetríeu transmets transmeté transmetérem transmetéreu transmetés transmetéssem transmetésseu transmetéssim transmetéssiu transmetí transmetíem transmetíeu transmès transmés val v
antar
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
Transferir un possessió a algú altre.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
transparansi
Qualitat de transparent.
asetat
Full transparent d'acetat de cel·lulosa que s'utilitza com a suport de textos i imatges destinats a ser projectats per mitjà d'un retroprojector.

transpirar /tɾans.piˈɾa/ /tɾans.piˈɾaɾ/ /tɾəns.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transpir transpira transpirada transpirades transpiram transpirant transpirar transpirara transpiraran transpirarem transpiraren transpirares transpirareu transpiraria transpirarien transpiraries transpirarà transpiraràs transpiraré transpiraríem transpiraríeu transpirassen transpirasses transpirassin transpirassis transpirat transpirats transpirau transpirava transpiraven transpiraves transpire transpirem transpiren transpires transpiressen transpiresses transpiressin transpiressis transpireu transpiri transpirin transpiris transpiro transpirà transpiràrem transpiràreu transpiràs transpiràssem transpiràsseu transpiràssim transpiràssiu transpiràvem transpiràveu transpirés transpiréssem transpirésseu transpiréssim transpiréssiu transpirí val v
berkeringat
Excretar vapor a través de la pell.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
transportasi

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ adj
biak silang
Que travessa d'un costat a un altre.

trasbalsar /tɾaz.baɫˈsaɾ/ /tɾaz.βaɫˈsa/ /tɾəz.bəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trasbals trasbalsa trasbalsada trasbalsades trasbalsam trasbalsant trasbalsar trasbalsara trasbalsaran trasbalsarem trasbalsaren trasbalsares trasbalsareu trasbalsaria trasbalsarien trasbalsaries trasbalsarà trasbalsaràs trasbalsaré trasbalsaríem trasbalsaríeu trasbalsassen trasbalsasses trasbalsassin trasbalsassis trasbalsat trasbalsats trasbalsau trasbalsava trasbalsaven trasbalsaves trasbalse trasbalsem trasbalsen trasbalses trasbalsessen trasbalsesses trasbalsessin trasbalsessis trasbalseu trasbalsi trasbalsin trasbalsis trasbalso trasbalsà trasbalsàrem trasbalsàreu trasbalsàs trasbalsàssem trasbalsàsseu trasbalsàssim trasbalsàssiu trasbalsàvem trasbalsàveu trasbalsés trasbalséssem trasbalsésseu trasbalséssim trasbalséssiu trasbalsí val v
afek
Commoure profundament.

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasllad trasllada traslladada traslladades traslladam traslladant traslladar traslladara traslladaran traslladarem traslladaren traslladares traslladareu traslladaria traslladarien traslladaries traslladarà traslladaràs traslladaré traslladaríem traslladaríeu traslladassen traslladasses traslladassin traslladassis traslladat traslladats traslladau traslladava traslladaven traslladaves trasllade traslladem traslladen trasllades traslladessen traslladesses traslladessin traslladessis traslladeu traslladi traslladin traslladis trasllado traslladà traslladàrem traslladàreu traslladàs traslladàssem traslladàsseu traslladàssim traslladàssiu traslladàvem traslladàveu traslladés traslladéssem traslladésseu traslladéssim traslladéssiu traslladí val v
pindah

trasmudar /tɾaz.muˈða/ /tɾaz.muˈðaɾ/ /tɾəz.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trasmud trasmuda trasmudada trasmudades trasmudam trasmudant trasmudar trasmudara trasmudaran trasmudarem trasmudaren trasmudares trasmudareu trasmudaria trasmudarien trasmudaries trasmudarà trasmudaràs trasmudaré trasmudaríem trasmudaríeu trasmudassen trasmudasses trasmudassin trasmudassis trasmudat trasmudats trasmudau trasmudava trasmudaven trasmudaves trasmude trasmudem trasmuden trasmudes trasmudessen trasmudesses trasmudessin trasmudessis trasmudeu trasmudi trasmudin trasmudis trasmudo trasmudà trasmudàrem trasmudàreu trasmudàs trasmudàssem trasmudàsseu trasmudàssim trasmudàssiu trasmudàvem trasmudàveu trasmudés trasmudéssem trasmudésseu trasmudéssim trasmudéssiu trasmudí val v
berubah

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
gangguan

trastorn antisocial de la personalitat n masc
gangguan kepribadian antisosial

trastorn de la personalitat n masc
gangguan kepribadian

trastorn per dèficit d'atenció amb hiperactivitat n masc
gangguan pemusatan perhatian dan hiperaktivitas

trastorn psicòtic n masc
psikosis

trau /tɾaw/ n masc
rumah
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

trauma /ˈtɾaw.ma/ /ˈtɾaw.mə/ n masc
trauma

trava /ˈtɾa.va/ /ˈtɾa.və/ /ˈtɾa.βa/ /ˈtɾa.βə/ n fem
belenggu

travar /tɾaˈvaɾ/ /tɾaˈβa/ /tɾəˈva/ /tɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trau trav trava travada travades travam travant travar travara travaran travarem travaren travares travareu travaria travarien travaries travarà travaràs travaré travaríem travaríeu travassen travasses travassin travassis travat travats travau travava travaven travaves trave travem traven traves travessen travesses travessin travessis traveu travi travin travis travo travà travàrem travàreu travàs travàssem travàsseu travàssim travàssiu travàvem travàveu través travéssem travésseu travéssim travéssiu traví val v
ikat
Posar una trava per a immobilitzar.
sambung
Unir coses per a que no es puguin moure separadament.

travessar /tɾa.veˈsaɾ/ /tɾa.βeˈsa/ /tɾə.vəˈsa/ /tɾə.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept travessa travessada travessades travessam travessant travessar travessara travessaran travessarem travessaren travessares travessareu travessaria travessarien travessaries travessarà travessaràs travessaré travessaríem travessaríeu travessassen travessasses travessassin travessassis travessat travessats travessau travessava travessaven travessaves travesse travessem travessen travesses travessessen travessesses travessessin travessessis travesseu travessi travessin travessis travesso travessà travessàrem travessàreu travessàs travessàssem travessàsseu travessàssim travessàssiu travessàvem travessàveu travessés travesséssem travessésseu travesséssim travesséssiu travessí través val v
arung

travessia /tɾa.veˈsi.a/ /tɾa.βeˈsi.a/ /tɾə.vəˈsi.ə/ /tɾə.βəˈsi.ə/ n fem
bantalan rel
Carrer que travessa un altre més important o que comunica dos carrers.
persilangan
Viatge per mar o per riu.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ n fem
perjalanan
(esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.

traç /ˈtɾas/ n masc
reguk

traça /ˈtɾa.sa/ /ˈtɾa.sə/ n fem
ahli

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trace tracem tracen traces tracessen tracesses tracessin tracessis traceu traci tracin tracis tracés tracéssem tracésseu tracéssim tracéssiu trací traç traça traçada traçades traçam traçant traçar traçara traçaran traçarem traçaren traçares traçareu traçaria traçarien traçaries traçarà traçaràs traçaré traçaríem traçaríeu traçassen traçasses traçassin traçassis traçat traçats traçau traçava traçaven traçaves traço traçà traçàrem traçàreu traçàs traçàssem traçàsseu traçàssim traçàssiu traçàvem traçàveu val v
jejak

traçut /tɾaˈsut/ /tɾəˈsut/ adj masc
cakap

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
pengkhianatan

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
pembelot

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
pekerjaan
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
kerja
(física) Magnitud que mesura l'energia necessària per a modificar l'energia d'algun sistema, en especial per a generar moviment o alterar cossos.

treball social n masc
pekerjaan sosial

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
buruh
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
bekerja

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremol tremola tremolada tremolades tremolam tremolant tremolar tremolara tremolaran tremolarem tremolaren tremolares tremolareu tremolaria tremolarien tremolaries tremolarà tremolaràs tremolaré tremolaríem tremolaríeu tremolassen tremolasses tremolassin tremolassis tremolat tremolats tremolau tremolava tremolaven tremolaves tremole tremolem tremolen tremoles tremolessen tremolesses tremolessin tremolessis tremoleu tremoli tremolin tremolis tremolo tremolà tremolàrem tremolàreu tremolàs tremolàssem tremolàsseu tremolàssim tremolàssiu tremolàvem tremolàveu tremolés tremoléssem tremolésseu tremoléssim tremoléssiu tremolí val v
menggigil

trempar /tɾemˈpa/ /tɾemˈpaɾ/ /tɾəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremp trempa trempada trempades trempam trempant trempar trempara tremparan tremparem tremparen trempares trempareu tremparia tremparien tremparies tremparà tremparàs tremparé tremparíem tremparíeu trempassen trempasses trempassin trempassis trempat trempats trempau trempava trempaven trempaves trempe trempem trempen trempes trempessen trempesses trempessin trempessis trempeu trempi trempin trempis trempo trempà trempàrem trempàreu trempàs trempàssem trempàsseu trempàssim trempàssiu trempàvem trempàveu trempés trempéssem trempésseu trempéssim trempéssiu trempí val v
menyepuh
Fer assolir a un metall o al vidre el punt de fusió òptim per a treballar-lo.

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
ngaceng
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
kereta api

trenc /ˈtɾeŋ/ /ˈtɾeŋk/ /ˈtɾəŋk/ /ˈtɾɛŋ/ /ˈtɾɛŋk/ n masc
cedilla
Traç inferior de la ce trencada (ç).

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
teka-teki
Joc de pensar amb una solució no òbvia.
Joc en el qual cal col·locar un conjunt de peces d'una forma concreta per a que mostrin una imatge de forma correcta.

trencament /tɾeŋ.kaˈmen/ /tɾeŋ.kaˈment/ /tɾəŋ.kəˈmen/ /tɾəŋ.kəˈment/ n masc
pecah
Acció de trencar.
Acció d'incomplir una llei u ordre judicial.

trencament de servei n masc
pecah

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
pecah
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.
ubah
(intransitiu) Canviar de direcció d’un camí o carrer a un altre.

trencar el servei v
pecah

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
tiga puluh

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
tigapuluh satu

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
ketigapuluh

trep /ˈtrep/ n masc
air mata

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
bor

trepar /tɾeˈpa/ /tɾeˈpaɾ/ /tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trep trepa trepada trepades trepam trepant trepar trepara treparan treparem treparen trepares trepareu treparia treparien treparies treparà treparàs treparé treparíem treparíeu trepassen trepasses trepassin trepassis trepat trepats trepau trepava trepaven trepaves trepe trepem trepen trepes trepessen trepesses trepessin trepessis trepeu trepi trepin trepis trepo trepà trepàrem trepàreu trepàs trepàssem trepàsseu trepàssim trepàssiu trepàvem trepàveu trepés trepéssem trepésseu trepéssim trepéssiu trepí val v
berlatih

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
tiga

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
ratus

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
harta
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
bendahara

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
perbendaharaan

tret /ˈtret/ n masc
tembak
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
kecuali
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
tiga belas

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
gencatan
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
segitiga
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
memilih
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
suku

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
mimbar

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
tribunal

tribut /tɾiˈβut/ n masc
upeti

tricotar /tɾi.koˈta/ /tɾi.koˈtaɾ/ /tɾi.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tricot tricota tricotada tricotades tricotam tricotant tricotar tricotara tricotaran tricotarem tricotaren tricotares tricotareu tricotaria tricotarien tricotaries tricotarà tricotaràs tricotaré tricotaríem tricotaríeu tricotassen tricotasses tricotassin tricotassis tricotat tricotats tricotau tricotava tricotaven tricotaves tricote tricotem tricoten tricotes tricotessen tricotesses tricotessin tricotessis tricoteu tricoti tricotin tricotis tricoto tricotà tricotàrem tricotàreu tricotàs tricotàssem tricotàsseu tricotàssim tricotàssiu tricotàvem tricotàveu tricotés tricotéssem tricotésseu tricotéssim tricotéssiu tricotí val v
rajut

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
trisula

trigar /tɾiˈɣa/ /tɾiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trig triga trigada trigades trigam trigant trigar trigara trigaran trigarem trigaren trigares trigareu trigaria trigarien trigaries trigarà trigaràs trigaré trigaríem trigaríeu trigassen trigasses trigassin trigassis trigat trigats trigau trigava trigaven trigaves trigo trigue triguem triguen trigues triguessen triguesses triguessin triguessis trigueu trigui triguin triguis trigués triguéssem triguésseu triguéssim triguéssiu triguí trigà trigàrem trigàreu trigàs trigàssem trigàsseu trigàssim trigàssiu trigàvem trigàveu val v
keterlambatan

trimestralment /tɾi.mesˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.mesˌtɾaɫˈment/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈment/ adv
per kuartal

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
kuartal

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
kereta salju

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
palung

triomf /tɾiˈoɱf/ n masc
kemenangan

triomfar /tɾi.oɱˈfa/ /tɾi.oɱˈfaɾ/ /tɾi.uɱˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triomf triomfa triomfada triomfades triomfam triomfant triomfar triomfara triomfaran triomfarem triomfaren triomfares triomfareu triomfaria triomfarien triomfaries triomfarà triomfaràs triomfaré triomfaríem triomfaríeu triomfassen triomfasses triomfassin triomfassis triomfat triomfats triomfau triomfava triomfaven triomfaves triomfe triomfem triomfen triomfes triomfessen triomfesses triomfessin triomfessis triomfeu triomfi triomfin triomfis triomfo triomfà triomfàrem triomfàreu triomfàs triomfàssem triomfàsseu triomfàssim triomfàssiu triomfàvem triomfàveu triomfés triomféssem triomfésseu triomféssim triomféssiu triomfí val v
kemenangan

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
awak
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

tripulant /tɾi.puˈɫan/ /tɾi.puˈɫant/ n neut
awak
Membre d'una tripulació.

triquèquid /tɾiˈkɛ.kit/ n masc
lembu laut

trist /ˈtɾist/ adj
sedih
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
kesedihan

tristor /tɾisˈto/ /tɾisˈtoɾ/ n fem
kesedihan

tro /ˈtɾo/ n masc
guntur
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

troba /ˈtɾɔ.βa/ /ˈtɾɔ.βə/ n fem
temu

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
troubadour
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

troballa /tɾoˈba.ʎa/ /tɾoˈba.ʎə/ /tɾuˈba.jə/ n fem
temu

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
menemukan
Veure alguna cosa que s'havia perdut.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
untai

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
trofi

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ n fem
troika

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
troll
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
troll
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
troll
(internet) Atacar provocant com un trol.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombon

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
belalai
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
terompet trompet
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
singgasana

tronada /tɾoˈna.ða/ /tɾoˈna.ðə/ /tɾuˈna.ðə/ n fem
badai guntur

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
mengguntur

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
batang
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
kocek
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
tentara

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
troposfer

tros /ˈtɾɔs/ n masc
potong
Part, porció d'un tot.

tros de quòniam n masc
bebal

truc /ˈtɾuk/ n masc
kecohan
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truc truca trucada trucades trucam trucant trucar trucara trucaran trucarem trucaren trucares trucareu trucaria trucarien trucaries trucarà trucaràs trucaré trucaríem trucaríeu trucassen trucasses trucassin trucassis trucat trucats trucau trucava trucaven trucaves truco trucà trucàrem trucàreu trucàs trucàssem trucàsseu trucàssim trucàssiu trucàvem trucàveu truque truquem truquen truques truquessen truquesses truquessin truquessis truqueu truqui truquin truquis truqués truquéssem truquésseu truquéssim truquéssiu truquí val v
ketok
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
menelepon
(intransitiu) Telefonar.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
telur dadar
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
babi betina
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trumf trumfa trumfada trumfades trumfam trumfant trumfar trumfara trumfaran trumfarem trumfaren trumfares trumfareu trumfaria trumfarien trumfaries trumfarà trumfaràs trumfaré trumfaríem trumfaríeu trumfassen trumfasses trumfassin trumfassis trumfat trumfats trumfau trumfava trumfaven trumfaves trumfe trumfem trumfen trumfes trumfessen trumfesses trumfessin trumfessis trumfeu trumfi trumfin trumfis trumfo trumfà trumfàrem trumfàreu trumfàs trumfàssem trumfàsseu trumfàssim trumfàssiu trumfàvem trumfàveu trumfés trumféssem trumfésseu trumféssim trumféssiu trumfí val v
babat

trust /ˈtɾust/ n masc
kepercayaan

tràmit n masc
berjalan

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
semanggi
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
tsar

tu pronoun
kamu

tub /ˈtup/ n masc
tabung

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberkulosis

tuf /ˈtuf/ n masc
amis
Olor desagradable, com la que fan certs cossos en fermentació o en descomposició.

tuli n masc
thulium

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulip

tumor /tuˈmor/ n masc
penggelembungan

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
wolfram

tupí /tuˈpi/ n masc
panci

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
serban

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbin

turc adj masc
turki
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
turki
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
pariwisata

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
turis wisatawan

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
pergelangan kaki

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept turment turmenta turmentada turmentades turmentam turmentant turmentar turmentara turmentaran turmentarem turmentaren turmentares turmentareu turmentaria turmentarien turmentaries turmentarà turmentaràs turmentaré turmentaríem turmentaríeu turmentassen turmentasses turmentassin turmentassis turmentat turmentats turmentau turmentava turmentaven turmentaves turmente turmentem turmenten turmentes turmentessen turmentesses turmentessin turmentessis turmenteu turmenti turmentin turmentis turmento turmentà turmentàrem turmentàreu turmentàs turmentàssem turmentàsseu turmentàssim turmentàssiu turmentàvem turmentàveu turmentés turmentéssem turmentésseu turmentéssim turmentéssiu turmentí val v
mengazab
Causar turment a algú.

turo /ˈtu.ɾo/ /ˈtu.ɾu/ n masc
bulu
Tosca formada en l’interior de canonades.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
biru pirus

turístic /tuˈɾis.tik/ adj masc
turis

turó n masc
bukit
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutelar /tu.teˈɫa/ /tu.teˈɫaɾ/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tutel tutela tutelada tutelades tutelam tutelant tutelar tutelara tutelaran tutelarem tutelaren tutelares tutelareu tutelaria tutelarien tutelaries tutelarà tutelaràs tutelaré tutelaríem tutelaríeu tutelassen tutelasses tutelassin tutelassis tutelat tutelats tutelau tutelava tutelaven tutelaves tutele tutelem tutelen tuteles tutelessen tutelesses tutelessin tutelessis tuteleu tuteli tutelin tutelis tutelo tutelà tutelàrem tutelàreu tutelàs tutelàssem tutelàsseu tutelàssim tutelàssiu tutelàvem tutelàveu tutelés tuteléssem tutelésseu tuteléssim tuteléssiu tutelí val v
garda
Exercir la tutela d’algú altre.

tuvalià /tu.va.ɫiˈa/ /tu.və.ɫiˈa/ /tu.βa.ɫiˈa/ /tu.βə.ɫiˈa/ adj masc
orang Tuvalu
Originari, pertanyent o relatiu a Tuvalu (estat d'Oceania).

tuvalià /tu.va.ɫiˈa/ /tu.və.ɫiˈa/ /tu.βa.ɫiˈa/ /tu.βə.ɫiˈa/ n masc
orang Tuvalu
Natural de Tuvalu.
Idioma polinesi propi i oficial de Tuvalu i algunes illes properes.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
Ceko
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
bahasa Tamil
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantalum

tàrtar /ˈtar.tər/ /ˈtaɾ.taɾ/ adj masc
bahasa Tatar
Relatiu o pertanyent a Tartària, la seva llengua o el seu poble.

tàrtar /ˈtar.tər/ /ˈtaɾ.taɾ/ n masc
bahasa Tatar
Persona que habita o és originària de Àsia Central.
(només singular) Llengua altaica parlada pels tàrtars.

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
pikat

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
teknik

tètum /ˈtɛ.tum/ n masc
bahasa Tetun
Llengua austronèsica amb forta influència del malai i del portuguès parlada a Timor Oriental on és cooficial amb el portuguès.

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
takut
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
sipu

típic típica típics adj masc
tipikal
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

típicament /ˌti.pi.kaˈmen/ /ˌti.pi.kaˈment/ /ˌti.pi.kəˈmen/ /ˌti.pi.kəˈment/ adv
khususnya

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
hak kebendaan

títol acadèmic n masc
derajat

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
toner

tòpic /ˈtɔ.pik/ adj masc
aktual
Relatiu a la pell.

tòpic /ˈtɔ.pik/ n masc
klise
Lloc comú, prototipus.

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
thorax

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
bisa
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
kubur prasejarah
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
lorong
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.
pala
(esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

ubicar /u.biˈkaɾ/ /u.βiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept ubic ubica ubicada ubicades ubicam ubicant ubicar ubicara ubicaran ubicarem ubicaren ubicares ubicareu ubicaria ubicarien ubicaries ubicarà ubicaràs ubicaré ubicaríem ubicaríeu ubicassen ubicasses ubicassin ubicassis ubicat ubicats ubicau ubicava ubicaven ubicaves ubico ubicà ubicàrem ubicàreu ubicàs ubicàssem ubicàsseu ubicàssim ubicàssiu ubicàvem ubicàveu ubique ubiquem ubiquen ubiques ubiquessen ubiquesses ubiquessin ubiquessis ubiqueu ubiqui ubiquin ubiquis ubiqués ubiquéssem ubiquésseu ubiquéssim ubiquéssiu ubiquí val v
memasang

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ n fem
mahahadir

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
bahasa Ukrainia
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
lolong

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept udol udola udolada udolades udolam udolant udolar udolara udolaran udolarem udolaren udolares udolareu udolaria udolarien udolaries udolarà udolaràs udolaré udolaríem udolaríeu udolassen udolasses udolassin udolassis udolat udolats udolau udolava udolaven udolaves udole udolem udolen udoles udolessen udolesses udolessin udolessis udoleu udoli udolin udolis udolo udolà udolàrem udolàreu udolàs udolàssem udolàsseu udolàssim udolàssiu udolàvem udolàveu udolés udoléssem udolésseu udoléssim udoléssiu udolí val v
mengaung

ufana /uˈfa.na/ /uˈfa.nə/ n fem
angkuh
Pompa, ostentació.

ufanós /u.faˈnos/ /u.fəˈnos/ adj masc
angkuh

ufà /uˈfa/ adj
bangga

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n masc
uighur
Llengua turquesa parlada pels uigurs.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n neut
uighur
Natural del poble turc de la regió xinesa Uigur i del Kazakhstan.

uixer /ujˈʃe/ /ujˈʃeɾ/ /uˈʃeɾ/ n masc
juru sita

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
ulama

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
mata
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
taring
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
kacamata
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum n masc
ultimatum

un article
sebuah
Article indefinit, masculí i singular.

un number
satu
(cardinal) La unitat completa.

un pronoun
seseorang
Una persona anònima.

una mica adv
sedikit

unbinili /um.biˈni.li/ n masc
unbinilium

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ bal n-occ occ sept ungeix ungeixen ungeixes ungeixi ungeixin ungeixis ungeixo ungesc ungesqui ungesquin ungesquis ungia ungida ungides ungien ungies ungiguem ungigueu ungim ungint ungir ungira ungiran ungirem ungiren ungires ungireu ungiria ungirien ungiries ungirà ungiràs ungiré ungiríem ungiríeu ungisc ungisca ungisquen ungisques ungissen ungisses ungissin ungissis ungit ungits ungiu ungix ungixen ungixes ungixo ungí ungíem ungíeu ungírem ungíreu ungís ungíssem ungísseu ungíssim ungíssiu val v
membalur

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
kuku
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unglot /uŋˈɡɫɔt/ n masc
gembok roda

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
pemersatuan

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unific unifica unificada unificades unificam unificant unificar unificara unificaran unificarem unificaren unificares unificareu unificaria unificarien unificaries unificarà unificaràs unificaré unificaríem unificaríeu unificassen unificasses unificassin unificassis unificat unificats unificau unificava unificaven unificaves unifico unificà unificàrem unificàreu unificàs unificàssem unificàsseu unificàssim unificàssiu unificàvem unificàveu unifique unifiquem unifiquen unifiques unifiquessen unifiquesses unifiquessin unifiquessis unifiqueu unifiqui unifiquin unifiquis unifiqués unifiquéssem unifiquésseu unifiquéssim unifiquéssiu unifiquí val v
menyatukan

uniformar /u.ni.forˈma/ /u.ni.foɾˈma/ /u.ni.foɾˈmaɾ/ /u.ni.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept uniform uniforma uniformada uniformades uniformam uniformant uniformar uniformara uniformaran uniformarem uniformaren uniformares uniformareu uniformaria uniformarien uniformaries uniformarà uniformaràs uniformaré uniformaríem uniformaríeu uniformassen uniformasses uniformassin uniformassis uniformat uniformats uniformau uniformava uniformaven uniformaves uniforme uniformem uniformen uniformes uniformessen uniformesses uniformessin uniformessis uniformeu uniformi uniformin uniformis uniformo uniformà uniformàrem uniformàreu uniformàs uniformàssem uniformàsseu uniformàssim uniformàssiu uniformàvem uniformàveu uniformés uniforméssem uniformésseu uniforméssim uniforméssiu uniformí val v
menyeragamkan

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
seragam

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
unilateral

unir /uˈni/ /uˈniɾ/ bal n-occ occ sept uneix uneixen uneixes uneixi uneixin uneixis uneixo unesc unesqui unesquin unesquis unia unida unides unien unies uniguem unigueu unim unint unir unira uniran unirem uniren unires unireu uniria unirien uniries unirà uniràs uniré uniríem uniríeu unisc unisca unisquen unisques unissen unisses unissin unissis unit units uniu unix unixen unixes unixo uní uníem uníeu unírem uníreu unís uníssem unísseu uníssim uníssiu val v
mempersatukan

unitat /u.niˈtat/ n fem
satuan

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
alam semesta

universitari /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βər.siˈta.ɾi/ adj masc
akademik
Relatiu a la universitat.

universitari /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βər.siˈta.ɾi/ n masc
mahasiswa
Estudiant o graduat en una universitat.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
universitas universitet

unió /u.niˈo/ n fem
uni

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unt unta untada untades untam untant untar untara untaran untarem untaren untares untareu untaria untarien untaries untarà untaràs untaré untaríem untaríeu untassen untasses untassin untassis untat untats untau untava untaven untaves unte untem unten untes untessen untesses untessin untessis unteu unti untin untis unto untà untàrem untàreu untàs untàssem untàsseu untàssim untàssiu untàvem untàveu untés untéssem untésseu untéssim untéssiu untí val v
sebar luas

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ununbium

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ununhexium

ununocti n masc
ununoktium

ununpenti n masc
ununpentium

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ununquadium

ununsepti n masc
ununseptium

ununtri n masc
ununtrium

urani n masc
uranium

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanisasi

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
uretra

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
kêgêntingan
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
pasu

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
urologi

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
cakar

urpar /urˈpa/ /uɾˈpa/ /uɾˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept urp urpa urpada urpades urpam urpant urpar urpara urparan urparem urparen urpares urpareu urparia urparien urparies urparà urparàs urparé urparíem urparíeu urpassen urpasses urpassin urpassis urpat urpats urpau urpava urpaven urpaves urpe urpem urpen urpes urpessen urpesses urpessin urpessis urpeu urpi urpin urpis urpo urpà urpàrem urpàreu urpàs urpàssem urpàsseu urpàssim urpàssiu urpàvem urpàveu urpés urpéssem urpésseu urpéssim urpéssiu urpí val v
cakar

urpejar /ur.peˈʒa/ /ur.pəˈʒa/ /uɾ.peˈd͡ʒa/ /uɾ.peˈd͡ʒaɾ/ /uɾ.pəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept urpege urpegem urpegen urpeges urpegessen urpegesses urpegessin urpegessis urpegeu urpegi urpegin urpegis urpegés urpegéssem urpegésseu urpegéssim urpegéssiu urpegí urpeig urpeja urpejada urpejades urpejam urpejant urpejar urpejara urpejaran urpejarem urpejaren urpejares urpejareu urpejaria urpejarien urpejaries urpejarà urpejaràs urpejaré urpejaríem urpejaríeu urpejassen urpejasses urpejassin urpejassis urpejat urpejats urpejau urpejava urpejaven urpejaves urpejo urpejà urpejàrem urpejàreu urpejàs urpejàssem urpejàsseu urpejàssim urpejàssiu urpejàvem urpejàveu val v
garuk

usat /uˈzat/ adj masc
aus

usual /u.zuˈaɫ/ adj
biasa

usualment /u.zuˌaɫˈmen/ /u.zuˌaɫˈment/ adv
biasanya

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
pengguna

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
perkakas

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept utilitz utilitza utilitzada utilitzades utilitzam utilitzant utilitzar utilitzara utilitzaran utilitzarem utilitzaren utilitzares utilitzareu utilitzaria utilitzarien utilitzaries utilitzarà utilitzaràs utilitzaré utilitzaríem utilitzaríeu utilitzassen utilitzasses utilitzassin utilitzassis utilitzat utilitzats utilitzau utilitzava utilitzaven utilitzaves utilitze utilitzem utilitzen utilitzes utilitzessen utilitzesses utilitzessin utilitzessis utilitzeu utilitzi utilitzin utilitzis utilitzo utilitzà utilitzàrem utilitzàreu utilitzàs utilitzàssem utilitzàsseu utilitzàssim utilitzàssiu utilitzàvem utilitzàveu utilitzés utilitzéssem utilitzésseu utilitzéssim utilitzéssiu utilitzí val v
menggunakan

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopia

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
sapi
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
liburan
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vacança /baˈkan.sa/ /bəˈkan.sə/ /vaˈkan.sa/ /vəˈkan.sə/ n fem
kekosongan

vaccinador /bak.si.naˈðo/ /bak.si.naˈðoɾ/ /bək.si.nəˈðo/ /vak.si.naˈðoɾ/ /vək.si.nəˈðo/ n masc
mantri cacar

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vaksin
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
mogok mogok kerja

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
vagina puki

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vanila

vaitot /ˌbajˈtot/ /ˌvajˈtot/ /ˌvajˈtot/ n masc
hamparan

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
kapal

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
berani

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
keberanian

valer /baˈɫe/ /vaˈɫeɾ/ /vəˈɫə/ /vəˈɫɛ/ bal occ val valc valdran valdrem valdreu valdria valdrien valdries valdrà valdràs valdré valdríem valdríeu valem valen valent valer valeu valga valguda valgudes valguem valguen valguera valgueren valgueres valgues valguessen valguesses valguessin valguessis valgueu valgui valguin valguis valgut valguts valgué valguérem valguéreu valgués valguéssem valguésseu valguéssim valguéssiu valguí valia valien valies vals valíem valíeu v
nilai

valet /baˈɫet/ /bəˈɫɛt/ /vaˈɫet/ /vəˈɫət/ /vəˈɫɛt/ n masc
dongkrak
Carta de la baralla francesa marcada amb una J representant un servent d’armes.

validació n fem
pengabsahan

validar /ba.ɫiˈða/ /bə.ɫiˈða/ /va.ɫiˈðaɾ/ /və.ɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val valid valida validada validades validam validant validar validara validaran validarem validaren validares validareu validaria validarien validaries validarà validaràs validaré validaríem validaríeu validassen validasses validassin validassis validat validats validau validava validaven validaves valide validem validen valides validessen validesses validessin validessis valideu validi validin validis valido validà validàrem validàreu validàs validàssem validàsseu validàssim validàssiu validàvem validàveu validés validéssem validésseu validéssim validéssiu validí v
mengabsahkan

validesa /ba.ɫiˈðe.za/ /va.ɫiˈðe.za/ /və.ɫiˈðə.zə/ /və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
keabsahan

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
lembah
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
nilai
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
(matemàtiques) Quantitat numèrica que pot prendre una variable.
keberanian
Tret de la persona que és valenta.

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
valensi

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampir
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanadium

vanar-se /baˈnar.se/ /baˈnaɾ.se/ /bəˈnar.sə/ /vaˈnaɾ.se/ /və.nərˈsə/ /vəˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val van vana vanada vanades vanam vanant vanar vanara vanaran vanarem vanaren vanares vanareu vanaria vanarien vanaries vanarà vanaràs vanaré vanaríem vanaríeu vanassen vanasses vanassin vanassis vanat vanats vanau vanava vanaven vanaves vane vanem vanen vanes vanessen vanesses vanessin vanessis vaneu vani vanin vanis vano vanà vanàrem vanàreu vanàs vanàssem vanàsseu vanàssim vanàssiu vanàvem vanàveu vanés vanéssem vanésseu vanéssim vanéssiu vaní v
berbual

vanisar /ba.niˈza/ /ba.niˈzaɾ/ /bə.niˈza/ /va.niˈzaɾ/ /və.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vanisa vanisada vanisades vanisam vanisant vanisar vanisara vanisaran vanisarem vanisaren vanisares vanisareu vanisaria vanisarien vanisaries vanisarà vanisaràs vanisaré vanisaríem vanisaríeu vanisassen vanisasses vanisassin vanisassis vanisat vanisats vanisau vanisava vanisaven vanisaves vanise vanisem vanisen vanises vanisessen vanisesses vanisessin vanisessis vaniseu vanisi vanisin vanisis vaniso vanisà vanisàrem vanisàreu vanisàs vanisàssem vanisàsseu vanisàssim vanisàssiu vanisàvem vanisàveu vanisés vaniséssem vanisésseu vaniséssim vaniséssiu vanisí vanís v
pinggan

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
kukus uap
Gas, especialment referit a l'aigua.
kapa uap
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
kapal uap

vaporar /ba.poˈɾa/ /bə.puˈɾa/ /va.poˈɾaɾ/ /və.poˈɾa/ /və.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vapor vapora vaporada vaporades vaporam vaporant vaporar vaporara vaporaran vaporarem vaporaren vaporares vaporareu vaporaria vaporarien vaporaries vaporarà vaporaràs vaporaré vaporaríem vaporaríeu vaporassen vaporasses vaporassin vaporassis vaporat vaporats vaporau vaporava vaporaven vaporaves vapore vaporem vaporen vapores vaporessen vaporesses vaporessin vaporessis vaporeu vapori vaporin vaporis vaporo vaporà vaporàrem vaporàreu vaporàs vaporàssem vaporàsseu vaporàssim vaporàssiu vaporàvem vaporàveu vaporés vaporéssem vaporésseu vaporéssim vaporéssiu vaporí v
menguap

vaporitzar /ba.po.ɾiˈd͡za/ /ba.po.ɾiˈza/ /bə.pu.ɾiˈd͡za/ /va.po.ɾiˈzaɾ/ /və.po.ɾiˈd͡za/ /və.pu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vaporitz vaporitza vaporitzada vaporitzades vaporitzam vaporitzant vaporitzar vaporitzara vaporitzaran vaporitzarem vaporitzaren vaporitzares vaporitzareu vaporitzaria vaporitzarien vaporitzaries vaporitzarà vaporitzaràs vaporitzaré vaporitzaríem vaporitzaríeu vaporitzassen vaporitzasses vaporitzassin vaporitzassis vaporitzat vaporitzats vaporitzau vaporitzava vaporitzaven vaporitzaves vaporitze vaporitzem vaporitzen vaporitzes vaporitzessen vaporitzesses vaporitzessin vaporitzessis vaporitzeu vaporitzi vaporitzin vaporitzis vaporitzo vaporitzà vaporitzàrem vaporitzàreu vaporitzàs vaporitzàssem vaporitzàsseu vaporitzàssim vaporitzàssiu vaporitzàvem vaporitzàveu vaporitzés vaporitzéssem vaporitzésseu vaporitzéssim vaporitzéssiu vaporitzí v
menguap

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
tongkat
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
chopstik
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.

vareta /baˈɾe.ta/ /bəˈɾɛ.tə/ /vaˈɾe.ta/ /vəˈɾə.tə/ /vəˈɾɛ.tə/ n fem
chopstik
Instrument de vidre que s'utilitza en els laboratoris per fer mescles.

vari /ˈba.ɾi/ /ˈva.ɾi/ /ˈva.ɾi/ adj
peubah
De caràcter variable, mudable.
aneka
Divers, de distinta espècie o mena.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
peubah
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
peubah
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variada /ba.ɾiˈa.ða/ /bə.ɾiˈa.ðə/ /va.ɾiˈa.ða/ /və.ɾiˈa.ðə/ n fem
alas

variat /ba.ɾiˈat/ /bə.ɾiˈat/ /va.ɾiˈat/ /və.ɾiˈat/ adj masc
serba

vas /ˈbas/ /ˈvas/ /ˈvas/ n masc
bejana

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ n fem
ve

ve doble n fem
we

vedar /beˈða/ /bəˈða/ /veˈðaɾ/ /vəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ved veda vedada vedades vedam vedant vedar vedara vedaran vedarem vedaren vedares vedareu vedaria vedarien vedaries vedarà vedaràs vedaré vedaríem vedaríeu vedassen vedasses vedassin vedassis vedat vedats vedau vedava vedaven vedaves vede vedem veden vedes vedessen vedesses vedessin vedessis vedeu vedi vedin vedis vedo vedà vedàrem vedàreu vedàs vedàssem vedàsseu vedàssim vedàssiu vedàvem vedàveu vedés vedéssem vedésseu vedéssim vedéssiu vedí v
bela

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
anak sapi

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
daging sapi muda
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedet /beˈðet/ /bəˈðɛt/ /veˈðet/ /vəˈðət/ /vəˈðɛt/ n fem
bintang
Artista femenina principal d’un espectacle de varietats o de revista.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
kali

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
veganisme

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
kendaraan
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
layar

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vel vela velada velades velam velant velar velara velaran velarem velaren velares velareu velaria velarien velaries velarà velaràs velaré velaríem velaríeu velassen velasses velassin velassis velat velats velau velava velaven velaves vele velem velen veles velessen velesses velessin velessis veleu veli velin velis velo velà velàrem velàreu velàs velàssem velàsseu velàssim velàssiu velàvem velàveu velés veléssem velésseu veléssim veléssiu velí v
kabut
(fotografia) Inutilitzar una emulsió fotogràfica per l’acció d’un factor ambiental, normalment la llum.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
kapal layar
Embarcació amb veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
lama
De llarga vida, gran.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
masa tua
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
beledu

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
kecepatan

veloç /beˈɫos/ /veˈɫos/ /vəˈɫos/ adj
cepat

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
pembuluh balik vena

vencillar /ben.siˈʎa/ /bən.siˈʎa/ /ven.siˈʎaɾ/ /vən.siˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vencill vencilla vencillada vencillades vencillam vencillant vencillar vencillara vencillaran vencillarem vencillaren vencillares vencillareu vencillaria vencillarien vencillaries vencillarà vencillaràs vencillaré vencillaríem vencillaríeu vencillassen vencillasses vencillassin vencillassis vencillat vencillats vencillau vencillava vencillaven vencillaves vencille vencillem vencillen vencilles vencillessen vencillesses vencillessin vencillessis vencilleu vencilli vencillin vencillis vencillo vencillà vencillàrem vencillàreu vencillàs vencillàssem vencillàsseu vencillàssim vencillàssiu vencillàvem vencillàveu vencillés vencilléssem vencillésseu vencilléssim vencilléssiu vencillí v
hubung

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
penjualan

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
jual menjual

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
penjual

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
datang
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
pembalasan balas dendam

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
angin

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
kipas

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vent venta ventada ventades ventam ventant ventar ventara ventaran ventarem ventaren ventares ventareu ventaria ventarien ventaries ventarà ventaràs ventaré ventaríem ventaríeu ventassen ventasses ventassin ventassis ventat ventats ventau ventava ventaven ventaves vente ventem venten ventes ventessen ventesses ventessin ventessis venteu venti ventin ventis vento ventà ventàrem ventàreu ventàs ventàssem ventàsseu ventàssim ventàssiu ventàvem ventàveu ventés ventéssem ventésseu ventéssim ventéssiu ventí v
mengipasi
Fer vent agitant l’aire.

ventilació /ben.ti.ɫa.siˈo/ /bən.ti.ɫə.siˈo/ /ven.ti.ɫa.siˈo/ /vən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
ventilasi

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
kipas angin

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventil ventila ventilada ventilades ventilam ventilant ventilar ventilara ventilaran ventilarem ventilaren ventilares ventilareu ventilaria ventilarien ventilaries ventilarà ventilaràs ventilaré ventilaríem ventilaríeu ventilassen ventilasses ventilassin ventilassis ventilat ventilats ventilau ventilava ventilaven ventilaves ventile ventilem ventilen ventiles ventilessen ventilesses ventilessin ventilessis ventileu ventili ventilin ventilis ventilo ventilà ventilàrem ventilàreu ventilàs ventilàssem ventilàsseu ventilàssim ventilàssiu ventilàvem ventilàveu ventilés ventiléssem ventilésseu ventiléssim ventiléssiu ventilí v
menayangkan

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
tolol

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ n masc
perut

ver /ˈber/ /ˈbeɾ/ /ˈbɛr/ /ˈveɾ/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ /ˈvɛr/ adj masc
benar

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
kata kerja verba

verb intransitiu n masc
kata kerja intransitif

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
hijau
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
hijau
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
sayur

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
panen

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
perawan
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
perawan

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n neut
Virgo
Persona del signe zodiacal de Verge.

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
kenistaan

vergonyós /ber.ɣoˈɲos/ /beɾ.ɣoˈɲos/ /bər.ɡuˈɲos/ /veɾ.ɣoˈɲos/ /vər.ɣuˈɲos/ /vəɾ.ɣoˈɲos/ adj masc
memalukan
Que fa vergonya.

verificador n masc
kondektur

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verific verifica verificada verificades verificam verificant verificar verificara verificaran verificarem verificaren verificares verificareu verificaria verificarien verificaries verificarà verificaràs verificaré verificaríem verificaríeu verificassen verificasses verificassin verificassis verificat verificats verificau verificava verificaven verificaves verifico verificà verificàrem verificàreu verificàs verificàssem verificàsseu verificàssim verificàssiu verificàvem verificàveu verifique verifiquem verifiquen verifiques verifiquessen verifiquesses verifiquessin verifiquessis verifiqueu verifiqui verifiquin verifiquis verifiqués verifiquéssem verifiquésseu verifiquéssim verifiquéssiu verifiquí v
Periksa

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ adj masc
beracun

veritable /be.ɾiˈta.βɫe/ /be.ɾiˈtab.bɫe/ /bə.ɾiˈta.βɫə/ /bə.ɾiˈtab.bɫə/ /ve.ɾiˈta.bɫe/ /ve.ɾiˈta.bɾa/ /və.ɾiˈtab.bɫə/ adj
benar
Ajustat a la veritat, cert, real, ver.
Autèntic, pur.

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
kebenaran
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
merah
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
merah marak

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
vermouth

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
pernis

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
cacar

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ preposition
hingga
Cap a, en direcció a.

versar /berˈsa/ /beɾˈsa/ /bərˈsa/ /veɾˈsaɾ/ /vəɾˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vers versa versada versades versam versant versar versara versaran versarem versaren versares versareu versaria versarien versaries versarà versaràs versaré versaríem versaríeu versassen versasses versassin versassis versat versats versau versava versaven versaves verse versem versen verses versessen versesses versessin versessis verseu versi versin versis verso versà versàrem versàreu versàs versàssem versàsseu versàssim versàssiu versàvem versàveu versés verséssem versésseu verséssim verséssiu versí v
bawa

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
versi

versió beta n fem
versi beta

vertebrar /ber.teˈβɾa/ /beɾ.teˈβɾa/ /bər.təˈβɾa/ /veɾ.teˈbɾaɾ/ /vəɾ.təˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vertebr vertebra vertebrada vertebrades vertebram vertebrant vertebrar vertebrara vertebraran vertebrarem vertebraren vertebrares vertebrareu vertebraria vertebrarien vertebraries vertebrarà vertebraràs vertebraré vertebraríem vertebraríeu vertebrassen vertebrasses vertebrassin vertebrassis vertebrat vertebrats vertebrau vertebrava vertebraven vertebraves vertebre vertebrem vertebren vertebres vertebressen vertebresses vertebressin vertebressis vertebreu vertebri vertebrin vertebris vertebro vertebrà vertebràrem vertebràreu vertebràs vertebràssem vertebràsseu vertebràssim vertebràssiu vertebràvem vertebràveu vertebrés vertebréssem vertebrésseu vertebréssim vertebréssiu vertebrí v
struktur

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
bertulang belakang hewan bertulang belakang

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
racun
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesprada /besˈpɾa.ða/ /bəsˈpɾa.ðə/ /vesˈpɾa.ða/ /vəsˈpɾa.ðə/ n fem
sore

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
malam

vessant /beˈsan/ /bəˈsan/ /veˈsant/ /vəˈsan/ n masc
mata sipit
Costat inclinat d'una muntanya.

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ n masc
peninggalan

vestir /besˈti/ /besˈtiɾ/ /bəsˈti/ /vesˈtiɾ/ /vəsˈti/ alg bal n-occ occ sept val vest vesteix vesteixen vesteixes vesteixi vesteixin vesteixis vesteixo vesten vestesc vestesqui vestesquin vestesquis vesti vestia vestida vestides vestien vesties vestiguem vestigueu vestim vestin vestint vestir vestira vestiran vestirem vestiren vestires vestireu vestiria vestirien vestiries vestirà vestiràs vestiré vestiríem vestiríeu vestis vestisc vestisca vestisquen vestisques vestissen vestisses vestissin vestissis vestit vestits vestiu vestix vestixen vestixes vestixo vests vestí vestíem vestíeu vestírem vestíreu vestís vestíssem vestísseu vestíssim vestíssiu vist vista visten vistes visti vistin vistis v
berpakaian
Cobrir el cos d'algú amb roba.

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
baju

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
pakaian
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
kamar ganti
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vestíbul /besˈti.βuɫ/ /bəsˈti.βuɫ/ /vesˈti.buɫ/ /vəsˈti.buɫ/ n masc
aula
En un edifici, cambra a la que s'accedeix des de la porta principal i que sovint es un lloc d'espera i d'accés a la resta de l'edifici.

vesícula biliar n fem
kantung empedu

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
ban
Tros de roba estret i allargat emprat per rivetejar.

vetar /beˈta/ /bəˈta/ /veˈtaɾ/ /vəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vet veta vetada vetades vetam vetant vetar vetara vetaran vetarem vetaren vetares vetareu vetaria vetarien vetaries vetarà vetaràs vetaré vetaríem vetaríeu vetassen vetasses vetassin vetassis vetat vetats vetau vetava vetaven vetaves vete vetem veten vetes vetessen vetesses vetessin vetessis veteu veti vetin vetis veto vetà vetàrem vetàreu vetàs vetàssem vetàsseu vetàssim vetàssiu vetàvem vetàveu vetés vetéssem vetésseu vetéssim vetéssiu vetí v
memveto

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
dokter hewan
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetllar /beɫˈɫa/ /beʎˈʎa/ /veɫˈɫaɾ/ /vəɫˈɫa/ alg occ sept vetll vetlla vetllada vetllades vetllant vetllar vetllaran vetllarem vetllaren vetllares vetllareu vetllaria vetllarien vetllaries vetllarà vetllaràs vetllaré vetllaríem vetllaríeu vetllat vetllats vetllau vetllava vetllaven vetllaves vetlle vetllem vetllen vetlles vetllessen vetllesses vetllessin vetllessis vetlleu vetlli vetllin vetllis vetllo vetllà vetllàrem vetllàreu vetllàvem vetllàveu vetllés vetlléssem vetllésseu vetlléssim vetlléssiu vetllí v
bergadang

vetllatori /beɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /beʎ.ʎaˈtɔ.ɾi/ /bəʎ.ʎəˈtɔ.ɾi/ /veɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /vəɫ.ɫəˈtɔ.ɾi/ n masc
bangkit

veto /ˈbe.to/ /ˈbɛ.tu/ /ˈve.to/ /ˈvə.to/ /ˈvɛ.tu/ n masc
memveto

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
suara
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val ve veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
lihat melihat
Percebre amb la vista

veure-hi /vəwˈɾej/ /ˈbew.ɾej/ /ˈvew.ɾej/ /ˈvəw.ɾəj/ /ˈvɛw.ɾəj/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val ve veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veure-s'hi veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
lihat
Tenir la capacitat de percebre amb la vista.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
tetangga
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
anggur
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
anggur merah

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
pejalan kaki

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
jalan setapak

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
perjalanan
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viatge viatgem viatgen viatges viatgessen viatgesses viatgessin viatgessis viatgeu viatgi viatgin viatgis viatgés viatgéssem viatgésseu viatgéssim viatgéssiu viatgí viatj viatja viatjada viatjades viatjam viatjant viatjar viatjara viatjaran viatjarem viatjaren viatjares viatjareu viatjaria viatjarien viatjaries viatjarà viatjaràs viatjaré viatjaríem viatjaríeu viatjassen viatjasses viatjassin viatjassis viatjat viatjats viatjau viatjava viatjaven viatjaves viatjo viatjà viatjàrem viatjàreu viatjàs viatjàssem viatjàsseu viatjàssim viatjàssiu viatjàvem viatjàveu v
bepergian

vibració n fem
vibrasi

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vibr vibra vibrada vibrades vibram vibrant vibrar vibrara vibraran vibrarem vibraren vibrares vibrareu vibraria vibrarien vibraries vibrarà vibraràs vibraré vibraríem vibraríeu vibrassen vibrasses vibrassin vibrassis vibrat vibrats vibrau vibrava vibraven vibraves vibre vibrem vibren vibres vibressen vibresses vibressin vibressis vibreu vibri vibrin vibris vibro vibrà vibràrem vibràreu vibràs vibràssem vibràsseu vibràssim vibràssiu vibràvem vibràveu vibrés vibréssem vibrésseu vibréssim vibréssiu vibrí v
bergetar
Un cos, estar en vibració.
Commoure’s per una emoció.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibrafon

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
vikaris

vicepresident /ˌbi.se.pɾe.ziˈðen/ /ˌbi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.se.pɾe.ziˈðent/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðent/ n masc
wakil presiden

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
cela

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
kemenangan

victòria pírrica n fem
kemenangan Piris

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
hidup kehidupan
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vida eterna n fem
akhirat

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
video musik

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
permainan video

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
kaca gelas

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ n masc
duda
Persona amb el cònjuge mort.

vigilar /bi.d͡ʒiˈɫa/ /bi.ʒiˈɫa/ /vi.d͡ʒiˈɫaɾ/ /vi.ʒiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vigil vigila vigilada vigilades vigilam vigilant vigilar vigilara vigilaran vigilarem vigilaren vigilares vigilareu vigilaria vigilarien vigilaries vigilarà vigilaràs vigilaré vigilaríem vigilaríeu vigilassen vigilasses vigilassin vigilassis vigilat vigilats vigilau vigilava vigilaven vigilaves vigile vigilem vigilen vigiles vigilessen vigilesses vigilessin vigilessis vigileu vigili vigilin vigilis vigilo vigilà vigilàrem vigilàreu vigilàs vigilàssem vigilàsseu vigilàssim vigilàssiu vigilàvem vigilàveu vigilés vigiléssem vigilésseu vigiléssim vigiléssiu vigilí v
bergadang

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
desa

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
vila
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
cuka

vinclar /biŋˈkɫa/ /viŋˈkɫa/ /viŋˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vincl vincla vinclada vinclades vinclam vinclant vinclar vinclara vinclaran vinclarem vinclaren vinclares vinclareu vinclaria vinclarien vinclaries vinclarà vinclaràs vinclaré vinclaríem vinclaríeu vinclassen vinclasses vinclassin vinclassis vinclat vinclats vinclau vinclava vinclaven vinclaves vincle vinclem vinclen vincles vinclessen vinclesses vinclessin vinclessis vincleu vincli vinclin vinclis vinclo vinclà vinclàrem vinclàreu vinclàs vinclàssem vinclàsseu vinclàssim vinclàssiu vinclàvem vinclàveu vinclés vincléssem vinclésseu vincléssim vincléssiu vinclí v
belok

vincle /ˈbiŋ.kɫe/ /ˈbiŋ.kɫə/ /ˈviŋ.kɫe/ /ˈviŋ.kɫə/ n masc
pranala

vincular /biŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vincul vincula vinculada vinculades vinculam vinculant vincular vinculara vincularan vincularem vincularen vinculares vinculareu vincularia vincularien vincularies vincularà vincularàs vincularé vincularíem vincularíeu vinculassen vinculasses vinculassin vinculassis vinculat vinculats vinculau vinculava vinculaven vinculaves vincule vinculem vinculen vincules vinculessen vinculesses vinculessin vinculessis vinculeu vinculi vinculin vinculis vinculo vinculà vinculàrem vinculàreu vinculàs vinculàssem vinculàsseu vinculàssim vinculàssiu vinculàvem vinculàveu vinculés vinculéssem vinculésseu vinculéssim vinculéssiu vinculí v
menghubungkan

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
berikut

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
dua puluh

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
dua puluh lima

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
dua puluh dua

vint-i-dues /ˌbin.tiˈðu.es/ /ˌbin.tiˈðu.əs/ /ˌvin.tiˈðu.es/ /ˌvin.tiˈðu.əs/ number
dua puluh
Forma femenina de vint-i-dos.

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
dua puluh

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
dua puluh empat

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
dua puluh tujuh

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
dua puluh enam

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
dua puluh tiga

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
dua puluh satu

vint-i-una /bin.tiˈu.na/ /bin.tiˈu.nə/ /vin.tiˈu.na/ /vin.tiˈu.nə/ number
dua puluh
Forma femenina de vint-i-un.

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
dua puluh delapan

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
keduapuluh

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
kebun anggur
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

vinyar /biˈɲa/ /biˈɲaɾ/ /viˈɲa/ /viˈɲaɾ/ n masc
kebun anggur

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
viola
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.
lili
Planta que fa flors de color lila.

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
pemerkosaan
Relació sexual forçada sense consentiment.

violar /bi.oˈɫa/ /bi.uˈɫa/ /vi.oˈɫa/ /vi.oˈɫaɾ/ /vi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viol viola violada violades violam violant violar violara violaran violarem violaren violares violareu violaria violarien violaries violarà violaràs violaré violaríem violaríeu violassen violasses violassin violassis violat violats violau violava violaven violaves viole violem violen violes violessen violesses violessin violessis violeu violi violin violis violo violà violàrem violàreu violàs violàssem violàsseu violàssim violàssiu violàvem violàveu violés violéssem violésseu violéssim violéssiu violí v
perkosa
Mantenir relacions sexuals amb algú sense el seu consentiment, usant coaccions, enganys o la violència.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ adj
lili
De color morat clar com la viola.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
lili
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
keras
Relatiu a la violència.
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.
memalukan
Situació o objecte que provoca angoixa i vergonya.

violentar /bi.o.ɫenˈta/ /bi.u.ɫənˈta/ /vi.o.ɫenˈtaɾ/ /vi.o.ɫənˈta/ /vi.u.ɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val violent violenta violentada violentades violentam violentant violentar violentara violentaran violentarem violentaren violentares violentareu violentaria violentarien violentaries violentarà violentaràs violentaré violentaríem violentaríeu violentassen violentasses violentassin violentassis violentat violentats violentau violentava violentaven violentaves violente violentem violenten violentes violentessen violentesses violentessin violentessis violenteu violenti violentin violentis violento violentà violentàrem violentàreu violentàs violentàssem violentàsseu violentàssim violentàssiu violentàvem violentàveu violentés violentéssem violentésseu violentéssim violentéssiu violentí v
forsa

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
selo

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
kekerasan

violència domèstica n fem
kekerasan dalam rumah tangga

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
biola

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
Wikipediawan

virar /biˈɾa/ /viˈɾa/ /viˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vir vira virada virades viram virant virar virara viraran virarem viraren virares virareu viraria virarien viraries virarà viraràs viraré viraríem viraríeu virassen virasses virassin virassis virat virats virau virava viraven viraves vire virem viren vires viressen viresses viressin viressis vireu viri virin viris viro virà viràrem viràreu viràs viràssem viràsseu viràssim viràssiu viràvem viràveu virés viréssem virésseu viréssim viréssiu virí v
belok

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
raja muda

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
maya

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
fadilat

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
bajik
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
virus pathik

visar /biˈza/ /viˈza/ /viˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vis visa visada visades visam visant visar visara visaran visarem visaren visares visareu visaria visarien visaries visarà visaràs visaré visaríem visaríeu visassen visasses visassin visassis visat visats visau visava visaven visaves vise visem visen vises visessen visesses visessin visessis viseu visi visin visis viso visà visàrem visàreu visàs visàssem visàsseu visàssim visàssiu visàvem visàveu visés viséssem visésseu viséssim viséssiu visí v
membidik
Verificar un document perquè tingui validesa.
Dirigir la visual d’un instrument o d’una arma.
Tenir en vista una possibilitat futura.

visca /ˈbis.ka/ /ˈbis.kə/ /ˈbiʃ.ka/ /ˈvis.cə/ /ˈvis.ka/ /ˈvis.kə/ Interjection
dirgahayu

visionar /bi.zi.oˈna/ /bi.zi.uˈna/ /vi.zi.oˈna/ /vi.zi.oˈnaɾ/ /vi.zi.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val vision visiona visionada visionades visionaia visionaien visionaies visionam visionant visionar visionara visionaran visionarem visionaren visionares visionareu visionaria visionarien visionaries visionariva visionariven visionarives visionarà visionaràs visionaré visionaríem visionaríeu visionarívem visionaríveu visionassen visionasses visionassin visionassis visionat visionats visionau visionava visionaven visionaves visionavi visionavo visione visioneguem visioneguessa visioneguessen visioneguesses visionegueu visionegués visioneguéssom visioneguéssou visionem visionen visiones visionessa visionessen visionesses visionessi visionessin visionessis visioneu visioni visionin visionis visiono visionos visions visionà visionàiem visionàieu visionàrem visionàreu visionàs visionàssem visionàsseu visionàssim visionàssiu visionàvem visionàvets visionàveu visionàvom visionés visionéssem visionésseu visionéssim visionéssiu visioní v
menayangkan

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
kunjungan

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ n neut
pengunjung
Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
kunjung

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
visi

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
tampak
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
nampak
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
penglihatan

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
vital

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitamin

vitel·la /biˈtɛ.ɫa/ /biˈtɛ.ɫə/ /biˈtɛ.ɫɛ/ /biˈtɛɫ.ɫa/ /biˈtɛɫ.ɫə/ /viˈtɛɫ.ɫa/ /viˈtɛɫ.ɫə/ n fem
perkamen

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
etalase

vitualla /bi.tuˈa.ʎa/ /bi.tuˈa.ʎə/ /vi.tuˈa.ʎa/ /vi.tuˈa.ʎə/ n fem
penyediaan

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
hidup
Que té vida.

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ n masc
hidup
Persona que no és morta.
Part més sensible.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
hidup
Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
kosakata

vocació n fem
vokasi

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
lisan

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
huruf hidup

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodka

vogir /boˈd͡ʒi/ /boˈʒi/ /buˈʒi/ /voˈd͡ʒiɾ/ /voˈʒi/ /vuˈʒi/ bal n-occ occ sept val vogeix vogeixen vogeixes vogeixi vogeixin vogeixis vogeixo vogesc vogesqui vogesquin vogesquis vogia vogida vogides vogien vogies vogiguem vogigueu vogim vogint vogir vogira vogiran vogirem vogiren vogires vogireu vogiria vogirien vogiries vogirà vogiràs vogiré vogiríem vogiríeu vogisc vogisca vogisquen vogisques vogissen vogisses vogissin vogissis vogit vogits vogiu vogix vogixen vogixes vogixo vogí vogíem vogíeu vogírem vogíreu vogís vogíssem vogísseu vogíssim vogíssiu v
menyusuri
Recórrer el perímetre d’una cosa.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
layang
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
kemudi
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
bahasa Volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
terbang
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
gunung api gunung berapi

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
vulkanis
Relacionat amb els volcans.

voleiar /bo.ɫeˈja/ /bu.ɫəˈja/ /vo.ɫeˈjaɾ/ /vo.ɫəˈja/ /vu.ɫəˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val volei voleia voleiada voleiades voleiam voleiant voleiar voleiara voleiaran voleiarem voleiaren voleiares voleiareu voleiaria voleiarien voleiaries voleiarà voleiaràs voleiaré voleiaríem voleiaríeu voleiassen voleiasses voleiassin voleiassis voleiat voleiats voleiau voleiava voleiaven voleiaves voleie voleiem voleien voleies voleiessen voleiesses voleiessin voleiessis voleieu voleio voleià voleiàrem voleiàreu voleiàs voleiàssem voleiàsseu voleiàssim voleiàssiu voleiàvem voleiàveu voleiés voleiéssem voleiésseu voleiéssim voleiéssiu voleí voleï voleïn voleïs v
layang

voleibol /ˌbo.ɫejˈβɔɫ/ /ˌbɔ.ɫəjˈβɔɫ/ /ˌvo.ɫejˈbɔɫ/ /ˌvɔ.ɫəjˈbɔɫ/ n masc
bola voli

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
mau hendak

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
benteng
Contorn, perímetre d’un lloc o d’un objecte.
volt
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
ubah
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.
babak
(golf) Acció de completar tots els forats d'un camp de golf en el transcurs d'una prova.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
nazar hering

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
volume

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
rela hati
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
relawan
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
hendak

volva /ˈboɫ.βə/ /ˈbɔɫ.βa/ /ˈbɔɫ.βɔ/ /ˈbɔɫ.βə/ /ˈvoɫ.və/ /ˈvɔɫ.va/ n fem
sekam
Embolcall d'una panolla.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
muntah
Expulsar convulsivament per la boca.

vorejar /bo.ɾeˈd͡ʒa/ /bo.ɾeˈʒa/ /vo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɾəˈd͡ʒa/ /vu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vorege voregem voregen voreges voregessen voregesses voregessin voregessis voregeu voregi voregin voregis voregés voregéssem voregésseu voregéssim voregéssiu voregí voreig voreja vorejada vorejades vorejam vorejant vorejar vorejara vorejaran vorejarem vorejaren vorejares vorejareu vorejaria vorejarien vorejaries vorejarà vorejaràs vorejaré vorejaríem vorejaríeu vorejassen vorejasses vorejassin vorejassis vorejat vorejats vorejau vorejava vorejaven vorejaves vorejo vorejà vorejàrem vorejàreu vorejàs vorejàssem vorejàsseu vorejàssim vorejàssiu vorejàvem vorejàveu v
perbatasan

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
trotoar

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
gading
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
anda

vostre /ˈbɔs.tɾe/ /ˈbɔs.tɾə/ /ˈvɔs.tɾe/ /ˈvɔs.tɾə/ adj masc
kalian

vostè /bosˈte/ /busˈtɛ/ /vosˈte/ /vosˈtə/ /vusˈtɛ/ pronoun
anda

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
pemilihan
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
pemilihan

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vot vota votada votades votam votant votar votara votaran votarem votaren votares votareu votaria votarien votaries votarà votaràs votaré votaríem votaríeu votassen votasses votassin votassis votat votats votau votava votaven votaves vote votem voten votes votessen votesses votessin votessis voteu voti votin votis voto votà votàrem votàreu votàs votàssem votàsseu votàssim votàssiu votàvem votàveu votés votéssem votésseu votéssim votéssiu votí v
pemungutan suara
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
delapan

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
ratus

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
delapan puluh

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ number
delapanpuluh delapan

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ number
kedelapanpuluh

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
kedelapan

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vulkanologi

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgar

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
rentan

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulner vulnera vulnerada vulnerades vulneram vulnerant vulnerar vulnerara vulneraran vulnerarem vulneraren vulnerares vulnerareu vulneraria vulnerarien vulneraries vulnerarà vulneraràs vulneraré vulneraríem vulneraríeu vulnerassen vulnerasses vulnerassin vulnerassis vulnerat vulnerats vulnerau vulnerava vulneraven vulneraves vulnere vulnerem vulneren vulneres vulneressen vulneresses vulneressin vulneressis vulnereu vulneri vulnerin vulneris vulnero vulnerà vulneràrem vulneràreu vulneràs vulneràssem vulneràsseu vulneràssim vulneràssiu vulneràvem vulneràveu vulnerés vulneréssem vulnerésseu vulneréssim vulneréssiu vulnerí v
pecah
Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
valid

vàlua /ˈba.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.ə/ n fem
nilai

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
mengalahkan
Imposar-se en una disputa.

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
sudut

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
korban

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
kaset video

vídua /ˈbi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.ə/ n fem
janda

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
viking

vòmit /ˈbɔ.mit/ /ˈvɔ.mit/ /ˈvɔ.mit/ n masc
muntah

vós /ˈbos/ /ˈvos/ /ˈvos/ pronoun
Anda

watt n masc
watt

whatsapp /waˈd͡zap/ /wəˈd͡zap/ n masc
WA

wiki /ˈwi.ki/ n masc
wiki

won /ˈwon/ n masc
won

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
jakal

xafardeig /t͡ʃa.faɾˈðet͡ʃ/ /ʃə.fərˈdɛt͡ʃ/ /ʃə.fərˈðɛt͡ʃ/ /ʃə.fəɾˈðət͡ʃ/ n masc
gosip

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
gosip

xafarderia /t͡ʃa.faɾ.ðeˈɾi.a/ /ʃə.fər.dəˈɾi.ə/ n fem
gosip
Acte propi d’un xafarder.

xai /ˈt͡ʃaj/ n masc
pemalu
(figurat) Persona dòcil i servil.

xalet /t͡ʃaˈɫet/ /ʃəˈɫɛt/ n masc
vila
Casa unifamiliar construïda en un entorn natural urbanitzat amb carrers.

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
sampanye

xampurrejar /t͡ʃam.pu.reˈd͡ʒa/ /t͡ʃam.pu.reˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃam.pu.reˈʒa/ /ʃəm.pu.rəˈd͡ʒa/ /ʃəm.pu.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xampurrege xampurregem xampurregen xampurreges xampurregessen xampurregesses xampurregessin xampurregessis xampurregeu xampurregi xampurregin xampurregis xampurregés xampurregéssem xampurregésseu xampurregéssim xampurregéssiu xampurregí xampurreig xampurreja xampurrejada xampurrejades xampurrejam xampurrejant xampurrejar xampurrejara xampurrejaran xampurrejarem xampurrejaren xampurrejares xampurrejareu xampurrejaria xampurrejarien xampurrejaries xampurrejarà xampurrejaràs xampurrejaré xampurrejaríem xampurrejaríeu xampurrejassen xampurrejasses xampurrejassin xampurrejassis xampurrejat xampurrejats xampurrejau xampurrejava xampurrejaven xampurrejaves xampurrejo xampurrejà xampurrejàrem xampurrejàreu xampurrejàs xampurrejàssem xampurrejàsseu xampurrejàssim xampurrejàssiu xampurrejàvem xampurrejàveu v
bicara

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
sampo
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
sandal jepit

xano-xano /ˌt͡ʃa.noˈt͡ʃa.no/ /ˌʃa.noˈʃa.no/ /ˌʃa.nuˈʃa.nu/ adv
pelan

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
campak

xarcolar /t͡ʃar.koˈɫa/ /t͡ʃaɾ.koˈɫa/ /t͡ʃaɾ.koˈɫaɾ/ /ʃər.kuˈɫa/ /ʃəɾ.koˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val xarcol xarcola xarcolada xarcolades xarcolam xarcolant xarcolar xarcolara xarcolaran xarcolarem xarcolaren xarcolares xarcolareu xarcolaria xarcolarien xarcolaries xarcolarà xarcolaràs xarcolaré xarcolaríem xarcolaríeu xarcolassen xarcolasses xarcolassin xarcolassis xarcolat xarcolats xarcolau xarcolava xarcolaven xarcolaves xarcole xarcolem xarcolen xarcoles xarcolessen xarcolesses xarcolessin xarcolessis xarcoleu xarcoli xarcolin xarcolis xarcolo xarcolà xarcolàrem xarcolàreu xarcolàs xarcolàssem xarcolàsseu xarcolàssim xarcolàssiu xarcolàvem xarcolàveu xarcolés xarcoléssem xarcolésseu xarcoléssim xarcoléssiu xarcolí v
menyiangi

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xarrup xarrupa xarrupada xarrupades xarrupam xarrupant xarrupar xarrupara xarruparan xarruparem xarruparen xarrupares xarrupareu xarruparia xarruparien xarruparies xarruparà xarruparàs xarruparé xarruparíem xarruparíeu xarrupassen xarrupasses xarrupassin xarrupassis xarrupat xarrupats xarrupau xarrupava xarrupaven xarrupaves xarrupe xarrupem xarrupen xarrupes xarrupessen xarrupesses xarrupessin xarrupessis xarrupeu xarrupi xarrupin xarrupis xarrupo xarrupà xarrupàrem xarrupàreu xarrupàs xarrupàssem xarrupàsseu xarrupàssim xarrupàssiu xarrupàvem xarrupàveu xarrupés xarrupéssem xarrupésseu xarrupéssim xarrupéssiu xarrupí v
menyesap

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
jaring

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
jaring
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
jaringan
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa de protecció n fem
drat

xarxa neuronal n fem
indonesia

xarxa social n fem
media sosial

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
itik

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ n masc
sasis

xat /ˈʃat/ n masc
obrolan

xe /ˈt͡ʃɛ/ /ˈʃɛ/ Interjection
hai

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
cek

xeflis /ˈt͡ʃɛ.fɫis/ /ˈʃɛ.fɫis/ n masc
pesta

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
syekh

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
cerobong
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xemicar /t͡ʃe.miˈka/ /t͡ʃe.miˈkaɾ/ /ʃə.miˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xemic xemica xemicada xemicades xemicam xemicant xemicar xemicara xemicaran xemicarem xemicaren xemicares xemicareu xemicaria xemicarien xemicaries xemicarà xemicaràs xemicaré xemicaríem xemicaríeu xemicassen xemicasses xemicassin xemicassis xemicat xemicats xemicau xemicava xemicaven xemicaves xemico xemicà xemicàrem xemicàreu xemicàs xemicàssem xemicàsseu xemicàssim xemicàssiu xemicàvem xemicàveu xemique xemiquem xemiquen xemiques xemiquessen xemiquesses xemiquessin xemiquessis xemiqueu xemiqui xemiquin xemiquis xemiqués xemiquéssem xemiquésseu xemiquéssim xemiquéssiu xemiquí v
menggilas

xenilla /t͡ʃeˈni.ʎa/ /ʃəˈni.ʎə/ n fem
kendaraan roda rantai

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
xenofobia

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xenon

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
air dadih

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
semprotan

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
gergaji
Serra amb un mànec en un extrem.

xerracar /t͡ʃe.raˈka/ /t͡ʃe.raˈkaɾ/ /ʃə.rəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xerrac xerraca xerracada xerracades xerracam xerracant xerracar xerracara xerracaran xerracarem xerracaren xerracares xerracareu xerracaria xerracarien xerracaries xerracarà xerracaràs xerracaré xerracaríem xerracaríeu xerracassen xerracasses xerracassin xerracassis xerracat xerracats xerracau xerracava xerracaven xerracaves xerraco xerracà xerracàrem xerracàreu xerracàs xerracàssem xerracàsseu xerracàssim xerracàssiu xerracàvem xerracàveu xerraque xerraquem xerraquen xerraques xerraquessen xerraquesses xerraquessin xerraquessis xerraqueu xerraqui xerraquin xerraquis xerraqués xerraquéssem xerraquésseu xerraquéssim xerraquéssiu xerraquí v
amsal

xerrada /t͡ʃeˈra.ða/ /ʃəˈra.ðə/ n fem
kongko

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
cerewet
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
mengoceh

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) sept xerr xerra xerrada xerrades xerram xerrant xerrar xerraran xerrarem xerraren xerrares xerrareu xerraria xerrarien xerraries xerrarà xerraràs xerraré xerraríem xerraríeu xerrassen xerrasses xerrassin xerrassis xerrat xerrats xerrau xerrava xerraven xerraves xerrem xerren xerres xerressen xerresses xerressin xerressis xerreu xerri xerrin xerris xerro xerrà xerràrem xerràreu xerràs xerràssem xerràsseu xerràssim xerràssiu xerràvem xerràveu xerrés xerréssem xerrésseu xerréssim xerréssiu xerrí v
mengobrol

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
derit

xerrotejar /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒa/ /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃe.ro.teˈʒa/ /ʃə.ro.təˈd͡ʒa/ /ʃə.ru.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) sept xerrotegem xerrotegen xerroteges xerrotegessen xerrotegesses xerrotegessin xerrotegessis xerrotegeu xerrotegi xerrotegin xerrotegis xerrotegés xerrotegéssem xerrotegésseu xerrotegéssim xerrotegéssiu xerrotegí xerroteig xerroteja xerrotejada xerrotejades xerrotejam xerrotejant xerrotejar xerrotejaran xerrotejarem xerrotejaren xerrotejares xerrotejareu xerrotejaria xerrotejarien xerrotejaries xerrotejarà xerrotejaràs xerrotejaré xerrotejaríem xerrotejaríeu xerrotejassen xerrotejasses xerrotejassin xerrotejassis xerrotejat xerrotejats xerrotejau xerrotejava xerrotejaven xerrotejaves xerrotejo xerrotejà xerrotejàrem xerrotejàreu xerrotejàs xerrotejàssem xerrotejàsseu xerrotejàssim xerrotejàssiu xerrotejàvem xerrotejàveu v
mencicit
Començar a parlar les criatures.
Parlotejar insistentment.

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
sherry

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
permen karet

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
pacar
Noi que festeja, parella sentimental.

xicra /ˈt͡ʃi.kɾa/ /ˈʃi.kɾə/ n fem
cangkir

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
angka

xiitake /ʃi.iˈta.ke/ /ʃijˈta.ke/ n masc
jamur hioko

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
sepeda
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xilografia /ksi.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /ksi.ɫo.ɣɾəˈfi.ə/ /ksi.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ /ʃi.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ n fem
silografi
Tècnica d'impressió en relleu amb planxa de fusta tallada a mà.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xilofon

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
simpanse

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
bodoh
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
bodoh
Persona que diu o fa ximpleries.

xin /ˈʃin/ n fem
betis depan
Vint-i-unena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.
Tretzena lletra de l'alfabet àrab.

xinxa /ˈt͡ʃiɲ.t͡ʃa/ /ˈʃiɲ.ʃə/ n fem
bangsat
Insecte hemípter, de color rogenc i cos aplanat, paràsit d’ambients domèstics mancats d’higiene, que xucla la sang produint picades irritants (Cimex lectularius).

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
Tionghoa Tiongkok
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
bahasa China Tionghoa
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
cip
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xipollejar /t͡ʃi.po.ʎeˈd͡ʒa/ /t͡ʃi.po.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃi.po.ʎeˈʒa/ /ʃi.po.ʎəˈd͡ʒa/ /ʃi.pu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xipollege xipollegem xipollegen xipolleges xipollegessen xipollegesses xipollegessin xipollegessis xipollegeu xipollegi xipollegin xipollegis xipollegés xipollegéssem xipollegésseu xipollegéssim xipollegéssiu xipollegí xipolleig xipolleja xipollejada xipollejades xipollejam xipollejant xipollejar xipollejara xipollejaran xipollejarem xipollejaren xipollejares xipollejareu xipollejaria xipollejarien xipollejaries xipollejarà xipollejaràs xipollejaré xipollejaríem xipollejaríeu xipollejassen xipollejasses xipollejassin xipollejassis xipollejat xipollejats xipollejau xipollejava xipollejaven xipollejaves xipollejo xipollejà xipollejàrem xipollejàreu xipollejàs xipollejàssem xipollejàsseu xipollejàssim xipollejàssiu xipollejàvem xipollejàveu v
berenang

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
siulan

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiul xiula xiulada xiulades xiulam xiulant xiular xiulara xiularan xiularem xiularen xiulares xiulareu xiularia xiularien xiularies xiularà xiularàs xiularé xiularíem xiularíeu xiulassen xiulasses xiulassin xiulassis xiulat xiulats xiulau xiulava xiulaven xiulaves xiule xiulem xiulen xiules xiulessen xiulesses xiulessin xiulessis xiuleu xiuli xiulin xiulis xiulo xiulà xiulàrem xiulàreu xiulàs xiulàssem xiulàsseu xiulàssim xiulàssiu xiulàvem xiulàveu xiulés xiuléssem xiulésseu xiuléssim xiuléssiu xiulí v
bersiul

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
peluit
So que resulta de l’acció de xiular.
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuletada /t͡ʃiw.ɫeˈta.ða/ /ʃiw.ɫəˈta.ðə/ n fem
bersiul

xiuxiuar /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwa/ /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwaɾ/ /ʃiw.ʃiˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiu xiuxiua xiuxiuada xiuxiuades xiuxiuam xiuxiuant xiuxiuar xiuxiuara xiuxiuaran xiuxiuarem xiuxiuaren xiuxiuares xiuxiuareu xiuxiuaria xiuxiuarien xiuxiuaries xiuxiuarà xiuxiuaràs xiuxiuaré xiuxiuaríem xiuxiuaríeu xiuxiuassen xiuxiuasses xiuxiuassin xiuxiuassis xiuxiuat xiuxiuats xiuxiuau xiuxiuava xiuxiuaven xiuxiuaves xiuxiue xiuxiuem xiuxiuen xiuxiues xiuxiuessen xiuxiuesses xiuxiuessin xiuxiuessis xiuxiueu xiuxiui xiuxiuin xiuxiuis xiuxiuo xiuxiuà xiuxiuàrem xiuxiuàreu xiuxiuàs xiuxiuàssem xiuxiuàsseu xiuxiuàssim xiuxiuàssiu xiuxiuàvem xiuxiuàveu xiuxiués xiuxiuéssem xiuxiuésseu xiuxiuéssim xiuxiuéssiu xiuxiuí v
berbisik-bisik

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
bisikan

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiuege xiuxiuegem xiuxiuegen xiuxiueges xiuxiuegessen xiuxiuegesses xiuxiuegessin xiuxiuegessis xiuxiuegeu xiuxiuegi xiuxiuegin xiuxiuegis xiuxiuegés xiuxiuegéssem xiuxiuegésseu xiuxiuegéssim xiuxiuegéssiu xiuxiuegí xiuxiueig xiuxiueja xiuxiuejada xiuxiuejades xiuxiuejam xiuxiuejant xiuxiuejar xiuxiuejara xiuxiuejaran xiuxiuejarem xiuxiuejaren xiuxiuejares xiuxiuejareu xiuxiuejaria xiuxiuejarien xiuxiuejaries xiuxiuejarà xiuxiuejaràs xiuxiuejaré xiuxiuejaríem xiuxiuejaríeu xiuxiuejassen xiuxiuejasses xiuxiuejassin xiuxiuejassis xiuxiuejat xiuxiuejats xiuxiuejau xiuxiuejava xiuxiuejaven xiuxiuejaves xiuxiuejo xiuxiuejà xiuxiuejàrem xiuxiuejàreu xiuxiuejàs xiuxiuejàssem xiuxiuejàsseu xiuxiuejàssim xiuxiuejàssiu xiuxiuejàvem xiuxiuejàveu v
berbisik

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
tubrukan
topada, col·lisió
kejutan
(anglicisme, patologia) trauma

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
coklat cokelat
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
supir

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ adj masc
basah
Completament moll, ben mullat.

xopsuei /ˌt͡ʃop.suˈej/ /ˌʃop.suˈej/ n masc
capcai

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
isap

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
dot

xurriaquejar /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒa/ /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃu.ri.a.keˈʒa/ /ʃu.ri.ə.kəˈd͡ʒa/ /ʃu.ri.ə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sept val val (1) xurriaquege xurriaquegem xurriaquegen xurriaqueges xurriaquegessen xurriaquegesses xurriaquegessin xurriaquegessis xurriaquegeu xurriaquegi xurriaquegin xurriaquegis xurriaquegés xurriaquegéssem xurriaquegésseu xurriaquegéssim xurriaquegéssiu xurriaquegí xurriaqueja xurriaquejada xurriaquejades xurriaquejant xurriaquejar xurriaquejara xurriaquejaran xurriaquejarem xurriaquejaren xurriaquejares xurriaquejareu xurriaquejaria xurriaquejarien xurriaquejaries xurriaquejarà xurriaquejaràs xurriaquejaré xurriaquejaríem xurriaquejaríeu xurriaquejassen xurriaquejasses xurriaquejat xurriaquejats xurriaquejava xurriaquejaven xurriaquejaves xurriaquejo xurriaquejà xurriaquejàrem xurriaquejàreu xurriaquejàssem xurriaquejàsseu xurriaquejàvem xurriaquejàveu v
balas membentak

xurriaques /t͡ʃu.riˈa.kes/ /ʃu.riˈa.kəs/ n fem
cambuk

xut /ˈt͡ʃut/ /ˈʃut/ n masc
tendangan
(futbol, futbol americà, rugbi) Cop fort donat a la pilota amb la part anterior del peu.
kena
(hoquei sobre herba) Llançament executat elevant l'estic cap enrere perquè agafi impuls abans de colpejar la bola amb un cop sec.

xut a seguir n masc
cip

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xut xuta xutada xutades xutam xutant xutar xutara xutaran xutarem xutaren xutares xutareu xutaria xutarien xutaries xutarà xutaràs xutaré xutaríem xutaríeu xutassen xutasses xutassin xutassis xutat xutats xutau xutava xutaven xutaves xute xutem xuten xutes xutessen xutesses xutessin xutessis xuteu xuti xutin xutis xuto xutà xutàrem xutàreu xutàs xutàssem xutàsseu xutàssim xutàssiu xutàvem xutàveu xutés xutéssem xutésseu xutéssim xutéssiu xutí v
tendang
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàfec /ˈt͡ʃa.fek/ /ˈʃa.fek/ /ˈʃa.fək/ n masc
gerimis

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zelar /zeˈɫa/ /zeˈɫaɾ/ /zəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zel zela zelada zelades zelam zelant zelar zelara zelaran zelarem zelaren zelares zelareu zelaria zelarien zelaries zelarà zelaràs zelaré zelaríem zelaríeu zelassen zelasses zelassin zelassis zelat zelats zelau zelava zelaven zelaves zele zelem zelen zeles zelessen zelesses zelessin zelessis zeleu zeli zelin zelis zelo zelà zelàrem zelàreu zelàs zelàssem zelàsseu zelàssim zelàssiu zelàvem zelàveu zelés zeléssem zelésseu zeléssim zeléssiu zelí v
awas

zenit /zeˈnit/ /zəˈnit/ n masc
zenit

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
nol
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
seng

zincar /ziŋˈka/ /ziŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zinc zinca zincada zincades zincam zincant zincar zincara zincaran zincarem zincaren zincares zincareu zincaria zincarien zincaries zincarà zincaràs zincaré zincaríem zincaríeu zincassen zincasses zincassin zincassis zincat zincats zincau zincava zincaven zincaves zinco zincà zincàrem zincàreu zincàs zincàssem zincàsseu zincàssim zincàssiu zincàvem zincàveu zinque zinquem zinquen zinques zinquessen zinquesses zinquessin zinquessis zinqueu zinqui zinquin zinquis zinqués zinquéssem zinquésseu zinquéssim zinquéssiu zinquí v
seng

zona /ˈzo.na/ n fem
zona
Àrea delimitada, part d'un espai.
kawasan
(corfbol) Cadascuna de les dues meitats de forma quadrada d'un camp de joc, on se situen dos jugadors i dues jugadores de cada equip.

zona de plantada n fem
meja

zonificar /zo.ni.fiˈka/ /zo.ni.fiˈkaɾ/ /zu.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zonific zonifica zonificada zonificades zonificam zonificant zonificar zonificara zonificaran zonificarem zonificaren zonificares zonificareu zonificaria zonificarien zonificaries zonificarà zonificaràs zonificaré zonificaríem zonificaríeu zonificassen zonificasses zonificassin zonificassis zonificat zonificats zonificau zonificava zonificaven zonificaves zonifico zonificà zonificàrem zonificàreu zonificàs zonificàssem zonificàsseu zonificàssim zonificàssiu zonificàvem zonificàveu zonifique zonifiquem zonifiquen zonifiques zonifiquessen zonifiquesses zonifiquessin zonifiquessis zonifiqueu zonifiqui zonifiquin zonifiquis zonifiqués zonifiquéssem zonifiquésseu zonifiquéssim zonifiquéssiu zonifiquí v
kawasan

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoologi

zoomejar /zu.meˈd͡ʒa/ /zu.meˈd͡ʒaɾ/ /zu.meˈʒa/ /zu.məˈd͡ʒa/ /zu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) zoomege zoomegem zoomegen zoomeges zoomegessen zoomegesses zoomegessin zoomegessis zoomegeu zoomegi zoomegin zoomegis zoomegés zoomegéssem zoomegésseu zoomegéssim zoomegéssiu zoomegí zoomeja zoomejada zoomejades zoomejant zoomejar zoomejara zoomejaran zoomejarem zoomejaren zoomejares zoomejareu zoomejaria zoomejarien zoomejaries zoomejarà zoomejaràs zoomejaré zoomejaríem zoomejaríeu zoomejassen zoomejasses zoomejat zoomejats zoomejava zoomejaven zoomejaves zoomejo zoomejà zoomejàrem zoomejàreu zoomejàssem zoomejàsseu zoomejàvem zoomejàveu v
fokus
(transitiu, tecnologia) Fer zoom.

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrika
Continent situat al sud d'Europa.

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Aries

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asia
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Attila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Austria
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
India
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

àbac /ˈa.bak/ n masc
abakus dekak-dekak
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.

àcid adj masc
asam
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
asam
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
asam deoksiribonukleat

àcid ribonucleic n masc
asam ribonukleat

àdhuc /ˈa.ðuk/ adv
bahkan

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
elang
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
album

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
aljabar

àlibi /ˈa.ɫi.βi/ n masc
alibi

àlien /ˈa.ɫi.en/ /ˈa.ɫi.ən/ n
asing

àlif /ˈa.ɫif/ n fem
alef

àmbit /ˈam.bit/ n masc
bidang
Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
jangkar

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
bebek itik

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
malaikat bidadari
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

ànim n masc
keperkasaan

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
arwah ruh
Part immaterial de la persona.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
anode

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
makanan

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
arab bahasa arab
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
arbiter

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
kawasan
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
aria
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
Aries

àrtic adj masc
Arktika
Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ n masc
astatin

àtic /ˈa.tik/ adj masc
Attika
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
Attika
Persona que habita o és originària de l'Àtica.
loteng
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atom

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
nenek
Forma femenina de avi.

àvol /ˈa.voɫ/ /ˈa.vuɫ/ /ˈa.βoɫ/ /ˈa.βuɫ/ adj
arti

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
ekdisis

èczema /ˈɛɡ.ze.ma/ /ˈɛɡ.zə.mə/ n masc
eksem

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
epik

època /ˈe.po.ka/ /ˈɛ.po.kə/ /ˈɛ.pu.kə/ n fem
jaman

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
ester

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
etika

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
etnis

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
keberhasilan
Bon resultat, reeiximent.
kena
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
ekstase
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és clar Interjection
tentu

ídem /ˈi.ðem/ /ˈi.ðəm/ adv
dan samadengan atas

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
berhala

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
telunjuk
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
jari telunjuk
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

índic /ˈin.dik/ adj masc
indian

íntegre /ˈin.te.ɣɾe/ /ˈin.tə.ɣɾə/ adj
bunting

ítem /ˈi.tem/ /ˈi.təm/ n masc
benda

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
obolos

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
burung hantu

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
opera

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ n fem
optika
Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
organ

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
ovum

ós n masc
beruang
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

últim /ˈuɫ.tim/ adj masc
pamungkas
(literari) Darrer en una situació final o conclusió d’un procés.

únic /ˈu.nik/ adj masc
satu-satunya

únicament /ˌu.ni.kaˈmen/ /ˌu.ni.kaˈment/ /ˌu.ni.kəˈmen/ /ˌu.ni.kəˈment/ adv
hanya

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
rahim

útil adj
berguna

úvula /ˈu.vu.ɫa/ /ˈu.vu.ɫə/ /ˈu.βu.ɫa/ /ˈu.βu.ɫə/ n fem
anak lidah