asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ suffix
áis
S'utilitza per formar els noms dels enzims.

-cit prefix
-cít

it suffix
ít

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
olaíocht

metre suffix
méadar

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
ADN

AFI /ˈa.fi/ acronym
AIF

Aaró pn
Aaron

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abcáis

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abrahám

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Ádhamh

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adónas
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Aidrean

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
An Afganastáin Afganastáin
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Agaistin
Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Ailbhe

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
an Albáin Albáin
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
An Córan

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
an Ghearmáin An Ghearmáin

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alastar

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Cathair na hAilgéire

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Ailgéir
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpa

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
Altóir

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amasóin
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Mheiriceá Meiriceá

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Meiriceá Thuaidh

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Meiriceá Theas

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andóra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Aindriú Aindrias

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Andraiméide

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Sasana
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angóla
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Áine
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua agus Barbúda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Antaine

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antartaice

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antuairp

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Apalló

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Iompróir an Uisce

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aachen

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Airgintín
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Airméin
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Airciméidéas

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Artúr

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturias

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Astráil
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Poblacht na hAsarbaiseáine
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Asóir

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahámaí
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bairéin
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Meá

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Banglaidéis
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Barbadós
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona Barsalóin
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bairtliméad

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
An Bhaváir

Belize /beˈlis/ pn
Beilís
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Beinidict
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Beinin

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Beirlín

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Beirmiúda

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bearnárd
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
An Cúpla

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Beitheal

Bhutan pn
Bútáin

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
An Bhealarúis
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Burma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Blaise
Prenom masculí

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
An Bhoihéim

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
An Bholaiv
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Burgúin

Botswana pn
Botsuáin
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
Boötes
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
An Bhrasaíl
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bhratasláiv

Brunei pn
Brúiné
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
an Bhruiséil

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Búda

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bhulgáir Bulgáir

Burkina Faso pn
Buircíne Fasó
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burúin
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Burí /buˈɾi/ pn
Siséal

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Bairbre
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
An Bheilg Beilg
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Bíobla
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Boisnia-Heirseagaivéin
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Ca Major pn
Madra Mór

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Caireo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Cambóid
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Camarún
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Ceanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Canuda /kaˈnu.ða/ /kəˈnu.ðə/ pn
Canuta
Prenom femení

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Rinn Verde
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any pn
Lá Caille

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
an Gabhar
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Caralàmpia pn
Caralampia
Prenom femení

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Séarlas

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ pn
Caiseoipé

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
an Chatalóin
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Caitríona
Prenom femení

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Cugas

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Cáin

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Ceiféas

Ceilan pn
Siolóin
Antic nom de Sri Lanka

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ pn
Ceinteár

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Cros an Tuaiscirt

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Cathair na Vatacáine
El Vaticà.

Coloma /koˈɫo.ma/ /koˈɫo.mə/ /kuˈɫo.mə/ pn
Colm Cille
Constel·lació austral situada el Ca Major, la Llebre, el Burí, el Cavallet de Pintor i la Popa.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Cholóim
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Oileáin Chomóra
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Constaintín
Prenom masculí

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Cóiré Thuaidh
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Chóiré Theas
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Corfú

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Cósta Ríce
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Cósta Eabhair
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Ara

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
an Portán

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Créit
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Creu del Sud pn
Cros

Crist /ˈkɾist/ pn
Críost

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Críostóir
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Cróit
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Cúba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Càndida pn
Cándida
Prenom femení

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Chorsaic

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmáit

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
An Damaisc

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Dainéal Dónall

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Danóib

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
Dáibhí
Prenom masculí

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
an Danmhairg
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Diníseas
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.

Djibouti pn
Djibouti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Déu pn
Dia

EUA acronym
SAM

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Eabró

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Éadbhard
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
An Éigipt Éigipt
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
Salvadóir
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Eibhlís

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Aontas na nÉimíríochtaí Arabacha

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Anraí
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Eacuadór
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eiritré
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Earnán
Prenom masculí d’origen germànic

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Scairp

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Albain

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slóvaic
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slóivéin
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
an Spáinn An Spáinn
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Stáit Aontaithe
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Stáit Aontaithe Mheiriceá
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ pn
Eistir

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Steafán Stiofán
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Eastóin
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Aetóip
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Eofrait

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Eoghan

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Eoraip

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Aoife

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Pilib

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ pn
an Fhéiníc

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fidsí
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Oileáin Fhilipíneacha
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
an Fhionlainn Fionlainn
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flóndras

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Flórans
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Proinsias

França /ˈfɾan.sə/ pn
an Fhrainc Frainc
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Gabúin
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
An Phéacóg

Gal·les /ˈɡa.ɫes/ /ˈɡa.ɫəs/ /ˈɡaɫ.ɫes/ /ˈɡaɫ.ɫəs/ pn
Breatain Bheag

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Georgia
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Gána
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Giobráltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Ginéiv
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Fionnabhair
Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
Sioráf

Gran Bretanya pn
An Bhreatain
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Gréagóir

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Gréig An Ghréig
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa pn
Guáin na Fraince

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Guatamala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Liam Uilliam
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Guine Mheánchiorclach
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Sionnach
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Guáin
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gaimbia
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Háítí
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Léan

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Héire

Hispaniola /is.pa.niˈɔ.ɫa/ /is.pa.niˈɔ.ɫɔ/ /is.pə.niˈɔ.ɫə/ pn
Easpáinneoil
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de Cuba i Jamaica, a l'oest de Puerto Rico i al sud de les illes Turks i Caicos. L'illa està dividida en dos estats independents: República Dominicana i Haití.

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Hondúras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hong Cong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Ungáir
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Poblacht Éimin
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignáit

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Eagnaíocht

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indinéis
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Idirlíon
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
an Iaráin Iaráin
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Iaráic
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Ireneu /i.ɾeˈnɛw/ /i.ɾəˈnɛw/ pn
Ireneo

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Éire
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
An Íoslainn Íoslainn
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Iosrael
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
An Iodáil Iodáil
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Jacint /d͡ʒaˈsin/ /d͡ʒaˈsint/ /ʒəˈsin/ /ʒəˈsint/ pn
Xacinto

Jahvè pn
Iáimhé

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Iamáice

Japó /ʒəˈpo/ pn
an tSeapáin Seapáin
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Séamas
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Iehova

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Diarmaid

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Íosa

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Sean Seán
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Siobhán
Prenom femení

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Seoirse

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Iordáin
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Seosamh

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Iúil

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Cabúl

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Casacstáin
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
An Chéinia
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Cirgeastáin
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Cosaiv

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
Leosóta
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
An Laitvia Laitvia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Libéir
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Lichtinstéin
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Liospóin

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
An Liotuáin Liotuáin
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Leon
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Labhrás
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lúcás
Prenom masculí

Lluís /ʎuˈis/ pn
Lughaidh

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Londain

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Lucsamburg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Liobáin
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lidia
Prenom femení

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Macadóin
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
an Mhacadóin Thuaidh
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagascar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Maidrid

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Maláiv
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Mallarca

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Málta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Man /ˈman/ pn
Oileán Mhanann

Marc /ˈmark/ pn
Marcas

Marcel /maɾˈsɛɫ/ /mərˈsɛɫ/ pn
Marcellus
Prenom masculí

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Máire
Prenom femení d’origen cristià

Marroc /məˈrɔk/ pn
Maracó
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marseille

Mart pn
Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Máirtín Mártan

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Maitiú Mathúin
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Muiris
Prenom masculí

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Máratáin
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Méidé

Melquisedec pn
Meilcizidic
Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Micheál
Prenom masculí d’origen hebreu

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
An Mholdóiv
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
An Mhongóil
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montréal

Montenegro pn
Montainéagró

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moscó

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mósaimbíc
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Maenmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Meicsiceo
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monacó
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Nollaig An Nollaig
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namaib
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ pn
Nasaireit

Nauru pn
Nárú
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Neipeal
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Nioclás
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Leafcóis

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigéir
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Níl
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Iorua An Iorua
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Nua-Chaladóin

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Nua-Shéalainn
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
ECAT

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Oilibhéar
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Óman
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Oranócó
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Bodach

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Osló

PIB /ˈpip/ acronym
OTI

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pacastáin
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Oileáin Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Nua-Ghuine Phapua

París /paˈɾis/ pn
París Páras

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
An Cháisc

Pau /ˈpaw/ pn
Pól Póil

País Basc pn
Tír Bhascach

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Ísiltír
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
na hÉisc

Pequín /peˈkin/ pn
Béising

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Peadar

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Peirséas

Perú /pəˈɾu/ pn
Peiriú
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Plutó /pɫuˈto/ pn
Plútón

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
An Pholainéis

Polinèsia Francesa pn
Polainéis na Fraince

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
An Pholainn Poblacht na Polainne
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
an Phortaingéil Portaingéil
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Puerto Rico pn
Pórtó Rice
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles pn
Peiricléas

Qatar /kəˈtar/ pn
Catar
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Carghas

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Québec

Quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ pn
Cíle

Rafel /raˈfɛɫ/ /rəˈfɛɫ/ pn
Rafael

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Ríocht Aontaithe
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reinald /rejˈnaɫ/ /rejˈnaɫt/ /rəjˈnaɫ/ /rəjˈnaɫt/ pn
Raghnall

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Poblacht na hAfraice Láir
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Poblacht Dhaonlathach an Chongó
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

Ricard /riˈkart/ pn
Risteard

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Ríge

Rin /ˈrin/ pn
Réin

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Riobard
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Róimh
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rómáin
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Róis
Prenom femení

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
An Rúis Rúis
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Saighdeoir

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Samó

Samoa Nord-americana pn
Samó Mheiriceá

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Mairíne
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sara pn
Sorcha

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Sacsain

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Seineagáil
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Tiarna

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ pn
Péist

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ pn
Fear na bPéisteanna

Setmana Santa pn
Seachtain Mhór

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Poblacht na Séiséal
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Súl

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicil

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Siléis

Simó /siˈmo/ pn
Síomón
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Singeapór
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syracuse

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Ghrian
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somáil
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Srí Lanca
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Afraic Theas
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Súdáin
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Súdáin Theas
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Suranam
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Sualainn An tSualainn
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
An Eilvéis
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Suasalainn
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
An Sahára

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Seirbia

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
an tSiria
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Táidsíceastáin
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Formósa
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tansáin
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
an Tarbh

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Treasa

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Domhan
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Túr

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibéid

Timoteu pn
Tiomóid
Prenom masculí

Togo pn
Tóga
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Tomás
Prenom masculí

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Túinéis
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Tuircméanastáin
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
An Tuirc
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Sead
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Poblacht na Seice
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

URSS /ˈurs/ acronym
APSS

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Úcráin
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Poblacht Uganda
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Uragua

Urània /uˈɾa.ni.a/ /uˈɾa.ni.ə/ pn
Urania

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Úisbéiceastáin
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
an Vallúin

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Vársá

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatacáin

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Veiniséala
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Luaithríona

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Véineas

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Maighdean
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Vicífhoclóir

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Uinseann
Prenom masculí d’origen llatí

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Victeoiria
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Vín

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vítneam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Vicipéid

Wallis i Futuna pn
Vailís agus Futúna

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Savy

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Sile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Sín

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
An Chipir an Chipir
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
an Chipir Thuaidh

Zimbàbue pn
Siombáib

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
tSaimbia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a /a/ /ə/ preposition
do
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.
as
El temps en què és o s'esdevé alguna cosa.
El terme d'un període de temps.

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
mórdhíol
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a prop adv
dlúth
A poca distància, espacial o temporal.

a vegades adv
amanna

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ adj masc
Álanach
Relatiu o pertanyent al període aalenià.

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ n masc
Álanach
Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
ban-ab máthairab

abadia /a.baˈði.a/ n fem
mainistir

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abaix abaixa abaixada abaixades abaixam abaixant abaixar abaixara abaixaran abaixarem abaixaren abaixares abaixareu abaixaria abaixarien abaixaries abaixarà abaixaràs abaixaré abaixaríem abaixaríeu abaixassen abaixasses abaixassin abaixassis abaixat abaixats abaixau abaixava abaixaven abaixaves abaixe abaixem abaixen abaixes abaixessen abaixesses abaixessin abaixessis abaixeu abaixi abaixin abaixis abaixo abaixà abaixàrem abaixàreu abaixàs abaixàssem abaixàsseu abaixàssim abaixàssiu abaixàvem abaixàveu abaixés abaixéssem abaixésseu abaixéssim abaixéssiu abaixí alg bal bal (1) occ sept val v
ísligh
Posar quelcom més baix d'on és.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abandon abandona abandonada abandonades abandonam abandonant abandonar abandonara abandonaran abandonarem abandonaren abandonares abandonareu abandonaria abandonarien abandonaries abandonarà abandonaràs abandonaré abandonaríem abandonaríeu abandonassen abandonasses abandonassin abandonassis abandonat abandonats abandonau abandonava abandonaven abandonaves abandone abandonem abandonen abandones abandonessen abandonesses abandonessin abandonessis abandoneu abandoni abandonin abandonis abandono abandonà abandonàrem abandonàreu abandonàs abandonàssem abandonàsseu abandonàssim abandonàssiu abandonàvem abandonàveu abandonés abandonéssem abandonésseu abandonéssim abandonéssiu abandoní alg bal bal (1) occ sept val v
caith amach
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abandó /a.banˈdo/ n masc
tréigean

abat /aˈbat/ n masc
ab

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ abdic abdica abdicada abdicades abdicaia abdicaien abdicaies abdicam abdicant abdicar abdicara abdicaran abdicarem abdicaren abdicares abdicareu abdicaria abdicarien abdicaries abdicariva abdicariven abdicarives abdicarà abdicaràs abdicaré abdicaríem abdicaríeu abdicarívem abdicaríveu abdicassen abdicasses abdicassin abdicassis abdicat abdicats abdicau abdicava abdicaven abdicaves abdicavi abdicavo abdico abdicos abdicà abdicàiem abdicàieu abdicàrem abdicàreu abdicàs abdicàssem abdicàsseu abdicàssim abdicàssiu abdicàvem abdicàvets abdicàveu abdicàvom abdique abdiqueguem abdiqueguessa abdiqueguessen abdiqueguesses abdiquegueu abdiquegués abdiqueguéssom abdiqueguéssou abdiquem abdiquen abdiques abdiquessa abdiquessen abdiquesses abdiquessi abdiquessin abdiquessis abdiqueu abdiqui abdiquin abdiquis abdiqués abdiquéssem abdiquésseu abdiquéssim abdiquéssiu abdiquí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tabhair suas

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
abdóman

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
abdómain

abduir /ab.duˈi/ /ab.duˈiɾ/ /əb.duˈi/ abdueix abdueixen abdueixes abdueixi abdueixin abdueixis abdueixo abduesc abduesqui abduesquin abduesquis abduint abduir abduiran abduirem abduireu abduiria abduirien abduiries abduirà abduiràs abduiré abduiríem abduiríeu abduí abduíem abduíeu abduírem abduíreu abduís abduíssem abduísseu abduíssim abduíssiu abduïa abduïda abduïdes abduïen abduïes abduïguem abduïgueu abduïm abduïra abduïren abduïres abduïsc abduïsca abduïsquen abduïsques abduïssen abduïsses abduïssin abduïssis abduït abduïts abduïu abduïx abduïxen abduïxes abduïxo bal n-occ occ sept val v
fuadaigh
Allunyar un membre o un òrgan del cos del pla medià que divideix el cos en dues parts simètriques.

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
aibítir

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
beach
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ n masc
beachadóir

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
crónán
Abella mascle.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
aibhéis
Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ adj masc
aibitheach
Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abjecció /ab.d͡ʒek.siˈo/ n fem
ainnise

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
Abcáiseach Abcáisis
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
Abcáiseach
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
Abcáisis Abcáiseach
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aboc aboca abocada abocades abocam abocant abocar abocara abocaran abocarem abocaren abocares abocareu abocaria abocarien abocaries abocarà abocaràs abocaré abocaríem abocaríeu abocassen abocasses abocassin abocassis abocat abocats abocau abocava abocaven abocaves aboco abocà abocàrem abocàreu abocàs abocàssem abocàsseu abocàssim abocàssiu abocàvem abocàveu aboque aboquem aboquen aboques aboquessen aboquesses aboquessin aboquessis aboqueu aboqui aboquin aboquis aboqués aboquéssem aboquésseu aboquéssim aboquéssiu aboquí alg bal bal (1) occ sept val v
doirt
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
gráiniúil

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
cuach

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
cuach
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
giorrú
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
cóta
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
Aibreán
Quart mes de l'any.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
aisghairm

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrog abroga abrogada abrogades abrogam abrogant abrogar abrogara abrogaran abrogarem abrogaren abrogares abrogareu abrogaria abrogarien abrogaries abrogarà abrogaràs abrogaré abrogaríem abrogaríeu abrogassen abrogasses abrogassin abrogassis abrogat abrogats abrogau abrogava abrogaven abrogaves abrogo abrogue abroguem abroguen abrogues abroguessen abroguesses abroguessin abroguessis abrogueu abrogui abroguin abroguis abrogués abroguéssem abroguésseu abroguéssim abroguéssiu abroguí abrogà abrogàrem abrogàreu abrogàs abrogàssem abrogàsseu abrogàssim abrogàssiu abrogàvem abrogàveu alg bal bal (1) occ sept val v
aisghair

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
apsaint

absis n masc
cúlbhá

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ absoluta adj masc
absalóid

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ adv
amach is amach

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ absorbeix absorbeixen absorbeixes absorbeixi absorbeixin absorbeixis absorbeixo absorbesc absorbesqui absorbesquin absorbesquis absorbia absorbida absorbides absorbien absorbies absorbiguem absorbigueu absorbim absorbint absorbir absorbira absorbiran absorbirem absorbiren absorbires absorbireu absorbiria absorbirien absorbiries absorbirà absorbiràs absorbiré absorbiríem absorbiríeu absorbisc absorbisca absorbisquen absorbisques absorbissen absorbisses absorbissin absorbissis absorbit absorbits absorbiu absorbix absorbixen absorbixes absorbixo absorbí absorbíem absorbíeu absorbírem absorbíreu absorbís absorbíssem absorbísseu absorbíssim absorbíssiu bal n-occ occ sept val v
súigh
Amarar, penetrar dins.

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
teibiú

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
asláithreacht

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
fairsing

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
flúirse

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abusa abusada abusades abusam abusant abusar abusara abusaran abusarem abusaren abusares abusareu abusaria abusarien abusaries abusarà abusaràs abusaré abusaríem abusaríeu abusassen abusasses abusassin abusassis abusat abusats abusau abusava abusaven abusaves abuse abusem abusen abuses abusessen abusesses abusessin abusessis abuseu abusi abusin abusis abuso abusà abusàrem abusàreu abusàs abusàssem abusàsseu abusàssim abusàssiu abusàvem abusàveu abusés abuséssem abusésseu abuséssim abuséssiu abusí abús alg bal bal (1) occ sept val v
maslaigh

abúlia /aˈbu.ɫi.a/ n fem
abúile

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acab acaba acabada acabades acabam acabant acabar acabara acabaran acabarem acabaren acabares acabareu acabaria acabarien acabaries acabarà acabaràs acabaré acabaríem acabaríeu acabassen acabasses acabassin acabassis acabat acabats acabau acabava acabaven acabaves acabe acabem acaben acabes acabessen acabesses acabessin acabessis acabeu acabi acabin acabis acabo acabà acabàrem acabàreu acabàs acabàssem acabàsseu acabàssim acabàssiu acabàvem acabàveu acabés acabéssem acabésseu acabéssim acabéssiu acabí alg bal bal (1) occ sept val v
críochnaigh

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
acadamh
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
acadóir
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
acadóir
Membre d'una acadèmia.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acamp acampa acampada acampades acampam acampant acampar acampara acamparan acamparem acamparen acampares acampareu acamparia acamparien acamparies acamparà acamparàs acamparé acamparíem acamparíeu acampassen acampasses acampassin acampassis acampat acampats acampau acampava acampaven acampaves acampe acampem acampen acampes acampessen acampesses acampessin acampessis acampeu acampi acampin acampis acampo acampà acampàrem acampàreu acampàs acampàssem acampàsseu acampàssim acampàssiu acampàvem acampàveu acampés acampéssem acampésseu acampéssim acampéssiu acampí alg bal bal (1) occ sept val v
campáil

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
muirnigh
Fer carícies, tractar amb afecte.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
luasghéarú
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acceler accelera accelerada accelerades acceleram accelerant accelerar accelerara acceleraran accelerarem acceleraren accelerares accelerareu acceleraria accelerarien acceleraries accelerarà acceleraràs acceleraré acceleraríem acceleraríeu accelerassen accelerasses accelerassin accelerassis accelerat accelerats accelerau accelerava acceleraven acceleraves accelere accelerem acceleren acceleres acceleressen acceleresses acceleressin acceleressis accelereu acceleri accelerin acceleris accelero accelerà acceleràrem acceleràreu acceleràs acceleràssem acceleràsseu acceleràssim acceleràssiu acceleràvem acceleràveu accelerés acceleréssem accelerésseu acceleréssim acceleréssiu accelerí alg bal bal (1) occ sept val v
luathaigh
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
blas
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accentua accentuada accentuades accentuam accentuant accentuar accentuara accentuaran accentuarem accentuaren accentuares accentuareu accentuaria accentuarien accentuaries accentuarà accentuaràs accentuaré accentuaríem accentuaríeu accentuassen accentuasses accentuassin accentuassis accentuat accentuats accentuau accentuava accentuaven accentuaves accentue accentuem accentuen accentues accentuessen accentuesses accentuessin accentuessis accentueu accentuo accentuu accentuà accentuàrem accentuàreu accentuàs accentuàssem accentuàsseu accentuàssim accentuàssiu accentuàvem accentuàveu accentués accentuéssem accentuésseu accentuéssim accentuéssiu accentuí accentuï accentuïn accentuïs alg bal bal (1) occ sept val v
aiceannaigh
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
timpiste
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
de thaisme

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
aicsean
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
cruach

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
aigéadacht

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidific acidifica acidificada acidificades acidificam acidificant acidificar acidificara acidificaran acidificarem acidificaren acidificares acidificareu acidificaria acidificarien acidificaries acidificarà acidificaràs acidificaré acidificaríem acidificaríeu acidificassen acidificasses acidificassin acidificassis acidificat acidificats acidificau acidificava acidificaven acidificaves acidifico acidificà acidificàrem acidificàreu acidificàs acidificàssem acidificàsseu acidificàssim acidificàssiu acidificàvem acidificàveu acidifique acidifiquem acidifiquen acidifiques acidifiquessen acidifiquesses acidifiquessin acidifiquessis acidifiqueu acidifiqui acidifiquin acidifiquis acidifiqués acidifiquéssem acidifiquésseu acidifiquéssim acidifiquéssiu acidifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
aigéadaigh

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
aigéadóis

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
aicne

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acompany acompanya acompanyada acompanyades acompanyam acompanyant acompanyar acompanyara acompanyaran acompanyarem acompanyaren acompanyares acompanyareu acompanyaria acompanyarien acompanyaries acompanyarà acompanyaràs acompanyaré acompanyaríem acompanyaríeu acompanyassen acompanyasses acompanyassin acompanyassis acompanyat acompanyats acompanyau acompanyava acompanyaven acompanyaves acompanye acompanyem acompanyen acompanyes acompanyessen acompanyesses acompanyessin acompanyessis acompanyeu acompanyi acompanyin acompanyis acompanyo acompanyà acompanyàrem acompanyàreu acompanyàs acompanyàssem acompanyàsseu acompanyàssim acompanyàssiu acompanyàvem acompanyàveu acompanyés acompanyéssem acompanyésseu acompanyéssim acompanyéssiu acompanyí alg bal bal (1) occ sept val v
tionlaic
Anar en companyia d'una o moltes persones.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ aconsegueix aconsegueixen aconsegueixes aconsegueixi aconsegueixin aconsegueixis aconsegueixo aconseguesc aconseguesqui aconseguesquin aconseguesquis aconseguia aconseguida aconseguides aconseguien aconseguies aconseguiguem aconseguigueu aconseguim aconseguint aconseguir aconseguira aconseguiran aconseguirem aconseguiren aconseguires aconseguireu aconseguiria aconseguirien aconseguiries aconseguirà aconseguiràs aconseguiré aconseguiríem aconseguiríeu aconseguisc aconseguisca aconseguisquen aconseguisques aconseguissen aconseguisses aconseguissin aconseguissis aconseguit aconseguits aconseguiu aconseguix aconseguixen aconseguixes aconseguixo aconseguí aconseguíem aconseguíeu aconseguírem aconseguíreu aconseguís aconseguíssem aconseguísseu aconseguíssim aconseguíssiu bal n-occ occ sept val v
faigh
Arribar a assolir un objectiu.

acord /aˈkɔɾt/ n masc
corda
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acord acorda acordada acordades acordam acordant acordar acordara acordaran acordarem acordaren acordares acordareu acordaria acordarien acordaries acordarà acordaràs acordaré acordaríem acordaríeu acordassen acordasses acordassin acordassis acordat acordats acordau acordava acordaven acordaves acorde acordem acorden acordes acordessen acordesses acordessin acordessis acordeu acordi acordin acordis acordo acordà acordàrem acordàreu acordàs acordàssem acordàsseu acordàssim acordàssiu acordàvem acordàveu acordés acordéssem acordésseu acordéssim acordéssiu acordí alg bal bal (1) occ sept val v
aontaigh
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
cairdín

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
acra

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
fuilleamh
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
acrafóibe

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
ardchanúint

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
acraimeigileacht

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ adj masc
aicrileach

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
acrainm
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròpet /aˈkɾɔ.pet/ /əˈkɾɔ.pət/ adj masc
barraimsitheach

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
acrastaic

acta /ˈak.ta/ n fem
miontuairisc

actini /əkˈti.ni/ n masc
achtainiam

actinomicosi /ak.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.nu.miˈkɔ.zi/ n fem
bualadh teanga

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
mana

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
fuadar

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
aisteoir

actriu /akˈtɾiw/ n fem
ban-aisteoir

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
faoi láthair

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acumul acumula acumulada acumulades acumulam acumulant acumular acumulara acumularan acumularem acumularen acumulares acumulareu acumularia acumularien acumularies acumularà acumularàs acumularé acumularíem acumularíeu acumulassen acumulasses acumulassin acumulassis acumulat acumulats acumulau acumulava acumulaven acumulaves acumule acumulem acumulen acumules acumulessen acumulesses acumulessin acumulessis acumuleu acumuli acumulin acumulis acumulo acumulà acumulàrem acumulàreu acumulàs acumulàssem acumulàsseu acumulàssim acumulàssiu acumulàvem acumulàveu acumulés acumuléssem acumulésseu acumuléssim acumuléssiu acumulí alg bal bal (1) occ sept val v
tiomsaigh
Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
snáthaidpholladh

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
go haireach

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acusa acusada acusades acusam acusant acusar acusara acusaran acusarem acusaren acusares acusareu acusaria acusarien acusaries acusarà acusaràs acusaré acusaríem acusaríeu acusassen acusasses acusassin acusassis acusat acusats acusau acusava acusaven acusaves acuse acusem acusen acuses acusessen acusesses acusessin acusessis acuseu acusi acusin acusis acuso acusà acusàrem acusàreu acusàs acusàssem acusàsseu acusàssim acusàssiu acusàvem acusàveu acusés acuséssem acusésseu acuséssim acuséssiu acusí acús alg bal bal (1) occ sept val v
coirigh
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
cuspóireach
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
áinsíoch
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
acaicia

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
aicéiteach

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
acalaí

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
oiriúnú
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adapt adapta adaptada adaptades adaptam adaptant adaptar adaptara adaptaran adaptarem adaptaren adaptares adaptareu adaptaria adaptarien adaptaries adaptarà adaptaràs adaptaré adaptaríem adaptaríeu adaptassen adaptasses adaptassin adaptassis adaptat adaptats adaptau adaptava adaptaven adaptaves adapte adaptem adapten adaptes adaptessen adaptesses adaptessin adaptessis adapteu adapti adaptin adaptis adapto adaptà adaptàrem adaptàreu adaptàs adaptàssem adaptàsseu adaptàssim adaptàssiu adaptàvem adaptàveu adaptés adaptéssem adaptésseu adaptéssim adaptéssiu adaptí alg bal bal (1) occ sept val v
oiriúnaigh

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
andúil

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
agús
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
andúileach
Persona molt inclinada a alguna cosa.

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
adanacarcanóma

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ adj
adanóid
Que té aspecte de glàndula o gangli.

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ n fem
adanóid
(anatomia, normalment en plural) Una de les dues masses de teixit limfoide situades prop de l'orifici intern de les fosses nasals, al sostre de la nasofaringe.

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
greamaitheach
Que s'adhereix.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
aidiabatach

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
aidiacht

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
admháil

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adob adoba adobada adobades adobam adobant adobar adobara adobaran adobarem adobaren adobares adobareu adobaria adobarien adobaries adobarà adobaràs adobaré adobaríem adobaríeu adobassen adobasses adobassin adobassis adobat adobats adobau adobava adobaven adobaves adobe adobem adoben adobes adobessen adobesses adobessin adobessis adobeu adobi adobin adobis adobo adobà adobàrem adobàreu adobàs adobàssem adobàsseu adobàssim adobàssiu adobàvem adobàveu adobés adobéssem adobésseu adobéssim adobéssiu adobí alg bal bal (1) occ sept val v
cart
Assaonar les pells.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
tonnús

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
déagóir
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
déagóir
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
ógántacht

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
tinn

adonis n masc
staic

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
uchd-mhacachd

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ador adora adorada adorades adoram adorant adorar adorara adoraran adorarem adoraren adorares adorareu adoraria adorarien adoraries adorarà adoraràs adoraré adoraríem adoraríeu adorassen adorasses adorassin adorassis adorat adorats adorau adorava adoraven adoraves adore adorem adoren adores adoressen adoresses adoressin adoressis adoreu adori adorin adoris adoro adorà adoràrem adoràreu adoràs adoràssem adoràsseu adoràssim adoràssiu adoràvem adoràveu adorés adoréssem adorésseu adoréssim adoréssiu adorí alg bal bal (1) occ sept val v
adhraigh
Honrar, reverenciar amb culte exterior.

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ adj
codladh

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
aicseam
Acció d’adquirir.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
aidréanailín

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
seoladh
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adroguer /a.ðɾoˈɣe/ /a.ðɾoˈɣeɾ/ /ə.ðɾoˈɣe/ /ə.ðɾuˈɣe/ n masc
grósaeir

adrogueria /a.ðɾo.ɣeˈɾi.a/ /ə.ðɾo.ɣəˈɾi.ə/ /ə.ðɾu.ɣəˈɾi.ə/ n fem
siopa grósaera

adular /a.ðuˈɫa/ /a.ðuˈɫaɾ/ /ə.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adul adula adulada adulades adulam adulant adular adulara adularan adularem adularen adulares adulareu adularia adularien adularies adularà adularàs adularé adularíem adularíeu adulassen adulasses adulassin adulassis adulat adulats adulau adulava adulaven adulaves adule adulem adulen adules adulessen adulesses adulessin adulessis aduleu aduli adulin adulis adulo adulà adulàrem adulàreu adulàs adulàssem adulàsseu adulàssim adulàssiu adulàvem adulàveu adulés aduléssem adulésseu aduléssim aduléssiu adulí alg bal bal (1) occ sept val v
cuach

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
aosach
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
aosach
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adulter adultera adulterada adulterades adulteram adulterant adulterar adulterara adulteraran adulterarem adulteraren adulterares adulterareu adulteraria adulterarien adulteraries adulterarà adulteraràs adulteraré adulteraríem adulteraríeu adulterassen adulterasses adulterassin adulterassis adulterat adulterats adulterau adulterava adulteraven adulteraves adultere adulterem adulteren adulteres adulteressen adulteresses adulteressin adulteressis adultereu adulteri adulterin adulteris adultero adulterà adulteràrem adulteràreu adulteràs adulteràssem adulteràsseu adulteràssim adulteràssiu adulteràvem adulteràveu adulterés adulteréssem adulterésseu adulteréssim adulteréssiu adulterí alg bal bal (1) occ sept val v
adhaltranaigh

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
adhaltranas

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
dobhriathar

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ adverteix adverteixen adverteixes adverteixi adverteixin adverteixis adverteixo advertesc advertesqui advertesquin advertesquis advertia advertida advertides advertien adverties advertiguem advertigueu advertim advertint advertir advertira advertiran advertirem advertiren advertires advertireu advertiria advertirien advertiries advertirà advertiràs advertiré advertiríem advertiríeu advertisc advertisca advertisquen advertisques advertissen advertisses advertissin advertissis advertit advertits advertiu advertix advertixen advertixes advertixo advertí advertíem advertíeu advertírem advertíreu advertís advertíssem advertísseu advertíssim advertíssiu bal n-occ occ sept val v
fainic a chur ar
Prevenir, avisar, aconsellar.

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
dlíodóir abhcóide

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
adhaltrach
Que comet o implica adulteri.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ n masc
adhaltrach
Persona que comet adulteri.

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
aerárthach
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
aerloingseoireacht

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
aerfort

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
aerasól

aerostàtic /aˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾusˈta.tik/ adj masc
aerastataic

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ n fem
aerastataic

aeròbic /a.eˈɾɔ.bik/ adj masc
aeróbach

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afect afecta afectada afectades afectam afectant afectar afectara afectaran afectarem afectaren afectares afectareu afectaria afectarien afectaries afectarà afectaràs afectaré afectaríem afectaríeu afectassen afectasses afectassin afectassis afectat afectats afectau afectava afectaven afectaves afecte afectem afecten afectes afectessen afectesses afectessin afectessis afecteu afecti afectin afectis afecto afectà afectàrem afectàreu afectàs afectàssem afectàsseu afectàssim afectàssiu afectàvem afectàveu afectés afectéssem afectésseu afectéssim afectéssiu afectí alg bal bal (1) occ sept val v
téigh i bhfeidhm ar
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
caithis
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
caithiseach

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
Afganastánach

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ n masc
Afganastánach

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afina afinada afinades afinam afinant afinar afinara afinaran afinarem afinaren afinares afinareu afinaria afinarien afinaries afinarà afinaràs afinaré afinaríem afinaríeu afinassen afinasses afinassin afinassis afinat afinats afinau afinava afinaven afinaves afine afinem afinen afines afinessen afinesses afinessin afinessis afineu afini afinin afinis afino afinà afinàrem afinàreu afinàs afinàssem afinàsseu afinàssim afinàssiu afinàvem afinàveu afinés afinéssem afinésseu afinéssim afinéssiu afiní afín alg bal bal (1) occ sept val v
tiúin
Trempar els instruments dels músics.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
cleamhnas

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
fo-abhainn
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
fo-abhainn
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

afores /aˈfɔ.ɾes/ /əˈfɔ.ɾəs/ n masc
ciumhais

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
nathán

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
méanar

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
Afracach
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
Afracach
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
Afracáinis

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
tóg
Prendre amb la mà alguna cosa.

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ n masc
éan suirí

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agenoll agenolla agenollada agenollades agenollam agenollant agenollar agenollara agenollaran agenollarem agenollaren agenollares agenollareu agenollaria agenollarien agenollaries agenollarà agenollaràs agenollaré agenollaríem agenollaríeu agenollassen agenollasses agenollassin agenollassis agenollat agenollats agenollau agenollava agenollaven agenollaves agenolle agenollem agenollen agenolles agenollessen agenollesses agenollessin agenollessis agenolleu agenolli agenollin agenollis agenollo agenollà agenollàrem agenollàreu agenollàs agenollàssem agenollàsseu agenollàssim agenollàssiu agenollàvem agenollàveu agenollés agenolléssem agenollésseu agenolléssim agenolléssiu agenollí bal bal (1) occ sept val v
bí ar do ghlúine

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
aclaíocht

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agit agita agitada agitades agitam agitant agitar agitara agitaran agitarem agitaren agitares agitareu agitaria agitarien agitaries agitarà agitaràs agitaré agitaríem agitaríeu agitassen agitasses agitassin agitassis agitat agitats agitau agitava agitaven agitaves agite agitem agiten agites agitessen agitesses agitessin agitessis agiteu agiti agitin agitis agito agità agitàrem agitàreu agitàs agitàssem agitàsseu agitàssim agitàssiu agitàvem agitàveu agités agitéssem agitésseu agitéssim agitéssiu agití alg bal bal (1) occ sept val v
croith

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnóisí

agost /əˈɣost/ n masc
Lúnasa
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
aiteasach

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrad agrada agradada agradades agradam agradant agradar agradara agradaran agradarem agradaren agradares agradareu agradaria agradarien agradaries agradarà agradaràs agradaré agradaríem agradaríeu agradassen agradasses agradassin agradassis agradat agradats agradau agradava agradaven agradaves agrade agradem agraden agrades agradessen agradesses agradessin agradessis agradeu agradi agradin agradis agrado agradà agradàrem agradàreu agradàs agradàssem agradàsseu agradàssim agradàssiu agradàvem agradàveu agradés agradéssem agradésseu agradéssim agradéssiu agradí alg bal bal (1) occ sept val v
is maith le
Complaure, acontentar, donar gust.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ agraeix agraeixen agraeixes agraeixi agraeixin agraeixis agraeixo agraesc agraesqui agraesquin agraesquis agraint agrair agrairan agrairem agraireu agrairia agrairien agrairies agrairà agrairàs agrairé agrairíem agrairíeu agraí agraíem agraíeu agraírem agraíreu agraís agraíssem agraísseu agraíssim agraíssiu agraïa agraïda agraïdes agraïen agraïes agraïguem agraïgueu agraïm agraïra agraïren agraïres agraïsc agraïsca agraïsquen agraïsques agraïssen agraïsses agraïssin agraïssis agraït agraïts agraïu agraïx agraïxen agraïxes agraïxo bal n-occ occ sept val v
gabh buíochas (le)

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
géar

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
amasach

agricultor /a.ɣɾi.kuɫˈto/ /a.ɣɾi.kuɫˈtoɾ/ /ə.ɣɾi.kuɫˈto/ n masc
feirmeoir

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
talmhaíocht

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ n masc
suirbhéir

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
geilleagar talmhaíochta

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
grúpáil
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
(rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
talmhaíoch

agudesa /a.ɣuˈðe.za/ /ə.ɣuˈðə.zə/ /ə.ɣuˈðɛ.zə/ n fem
aichre

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
snáthaid
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla d'estendre n fem
pionna éadaigh

agulla de cap n fem
biorán

agulleta /a.ɣuˈʎe.ta/ /ə.ɣuˈjɛ.tə/ /ə.ɣuˈʎə.tə/ /ə.ɣuˈʎɛ.tə/ n fem
snáthaid mhara
agulla (Syngnathus tenuirostris)

agusar /a.ɣuˈza/ /a.ɣuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agusa agusada agusades agusam agusant agusar agusara agusaran agusarem agusaren agusares agusareu agusaria agusarien agusaries agusarà agusaràs agusaré agusaríem agusaríeu agusassen agusasses agusassin agusassis agusat agusats agusau agusava agusaven agusaves aguse agusem agusen aguses agusessen agusesses agusessin agusessis aguseu agusi agusin agusis aguso agusà agusàrem agusàreu agusàs agusàssem agusàsseu agusàssim agusàssiu agusàvem agusàveu agusés aguséssem agusésseu aguséssim aguséssiu agusí agús bal bal (1) occ sept val v
faobhraigh

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
gníomhaireacht

agència de viatges n fem
gníomhaireacht taistil

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
inné
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
uisce dobhar
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
cloch mhuirghorm

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
corcach

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
ola bhí

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
Aidhmearach
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
Aidhmearach
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
Aidhmearach
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
aer
(normalment incomptable) Gasos de l’atmosfera.

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. airege airegem airegen aireges airegessen airegesses airegessin airegessis airegeu airegi airegin airegis airegés airegéssem airegésseu airegéssim airegéssiu airegí aireig aireja airejada airejades airejam airejant airejar airejara airejaran airejarem airejaren airejares airejareu airejaria airejarien airejaries airejarà airejaràs airejaré airejaríem airejaríeu airejassen airejasses airejassin airejassis airejat airejats airejau airejava airejaven airejaves airejo airejà airejàrem airejàreu airejàs airejàssem airejàsseu airejàssim airejàssiu airejàvem airejàveu bal bal (1) occ sept val v
aeráil

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
tál

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
grafóg

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixec aixeca aixecada aixecades aixecam aixecant aixecar aixecara aixecaran aixecarem aixecaren aixecares aixecareu aixecaria aixecarien aixecaries aixecarà aixecaràs aixecaré aixecaríem aixecaríeu aixecassen aixecasses aixecassin aixecassis aixecat aixecats aixecau aixecava aixecaven aixecaves aixeco aixecà aixecàrem aixecàreu aixecàs aixecàssem aixecàsseu aixecàssim aixecàssiu aixecàvem aixecàveu aixeque aixequem aixequen aixeques aixequessen aixequesses aixequessin aixequessis aixequeu aixequi aixequin aixequis aixequés aixequéssem aixequésseu aixequéssim aixequéssiu aixequí alg bal bal (1) occ sept val v
tóg
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
ascaill

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
sconna
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixopluc /a.ʃoˈpɫuk/ /aj.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃuˈpɫuk/ n masc
foscadh

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
amhlaidh
D’aquesta manera.

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
fadhb dá laghad

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
cabhair
(antigament) Socors, favor.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
cuidigh

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
halla baile
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
eite
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
albastar
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ alada adj masc
eiteach

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
ailb
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.
amhscarthanach
Arbre d'uns vint a vint-i-cinc peus d'alçada, d'escorça blanquinosa i fulles de color verd clar. Creix en poc temps i la seva fusta, què és blanca i lleugera, triga molt a podrir-se dins de l'aigua (Populus alba).

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
Albáinis Albanés
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarà /aɫ.baˈɾa/ /əɫ.βəˈɾa/ n masc
sonrasc

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatras

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
aibreog

alberg de joventut n masc
brú óige

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
ubhthoradh

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
ubhthoradh

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
ailbíneachas

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
gilín

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albaiminí

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alcalóideach

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alcaileach

alcavot /aɫ.kaˈvɔt/ /aɫ.kaˈβɔt/ /əɫ.kəˈvɔt/ /əɫ.kəˈβɔt/ n masc
máistir striapach

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
ailcín

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alcól

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alcólach
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alcólach
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
aildéad

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ aleatòria adj masc
fánach

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
lúcháir áthas
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
Gearmánach
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
Gearmáinis Gearmánach
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
meana

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
eite
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ adj
Ailiúit
Relatiu o pertanyent a les illes Aleutianes, als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la península d'Alaska.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
Ailiúit
Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
alfa

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
aibítir

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
alfalfa

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
easpag

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
mála diallaite

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
basal

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
feamainn

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ adj masc
ailgéabrach

algun /aɫˈɣun/ adj masc
roinnt

algutzir /aɫ.ɣuˈd͡ziɾ/ /əɫ.ɣuˈd͡zir/ n masc
báille
Ministre inferior de justícia.

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ adv
ag an am céanna
simultàniament

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
bia

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
ith

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliment alimenta alimentada alimentades alimentam alimentant alimentar alimentara alimentaran alimentarem alimentaren alimentares alimentareu alimentaria alimentarien alimentaries alimentarà alimentaràs alimentaré alimentaríem alimentaríeu alimentassen alimentasses alimentassin alimentassis alimentat alimentats alimentau alimentava alimentaven alimentaves alimente alimentem alimenten alimentes alimentessen alimentesses alimentessin alimentessis alimenteu alimenti alimentin alimentis alimento alimentà alimentàrem alimentàreu alimentàs alimentàssem alimentàsseu alimentàssim alimentàssiu alimentàvem alimentàveu alimentés alimentéssem alimentésseu alimentéssim alimentéssiu alimentí bal bal (1) occ sept val v
beathaigh
Donar aliment, sustentar.

alinear /a.ɫi.neˈa/ /a.ɫi.neˈaɾ/ /ə.ɫi.neˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alinea alineada alineades alineam alineant alinear alineara alinearan alinearem alinearen alineares alineareu alinearia alinearien alinearies alinearà alinearàs alinearé alinearíem alinearíeu alineassen alineasses alineassin alineassis alineat alineats alineau alineava alineaven alineaves alinee alineem alineen alinees alineessen alineesses alineessin alineessis alineeu alinei alineo alineà alineàrem alineàreu alineàs alineàssem alineàsseu alineàssim alineàssiu alineàvem alineàveu alineés alineéssem alineésseu alineéssim alineéssiu alineí alineï alineïn alineïs bal bal (1) occ sept val v
ailínigh
Posar en línia recta.

all /ˈaʎ/ n masc
gairleog
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allarg allarga allargada allargades allargam allargant allargar allargara allargaran allargarem allargaren allargares allargareu allargaria allargarien allargaries allargarà allargaràs allargaré allargaríem allargaríeu allargassen allargasses allargassin allargassis allargat allargats allargau allargava allargaven allargaves allargo allargue allarguem allarguen allargues allarguessen allarguesses allarguessin allarguessis allargueu allargui allarguin allarguis allargués allarguéssem allarguésseu allarguéssim allarguéssiu allarguí allargà allargàrem allargàreu allargàs allargàssem allargàsseu allargàssim allargàssiu allargàvem allargàveu bal bal (1) occ sept val v
sín
Fer més llarga una cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
maidhm shléibhe

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allet alleta alletada alletades alletam alletant alletar alletara alletaran alletarem alletaren alletares alletareu alletaria alletarien alletaries alletarà alletaràs alletaré alletaríem alletaríeu alletassen alletasses alletassin alletassis alletat alletats alletau alletava alletaven alletaves allete alletem alleten alletes alletessen alletesses alletessin alletessis alleteu alleti alletin alletis alleto alletà alletàrem alletàreu alletàs alletàssem alletàsseu alletàssim alletàssiu alletàvem alletàveu alletés alletéssem alletésseu alletéssim alletéssiu alletí bal bal (1) occ sept val v
diúl

alleujament /a.ʎew.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎəw.ʒəˈmen/ /ə.ʎəw.ʒəˈment/ n masc
faoiseamh
Acció i efecte d'alleujar.
(golf) Acció de sortir d'una situació que dificulta o impossibilita l'execució d'un cop mitjançant un canvi de lloc de la bola.

alliberament /a.ʎi.be.ɾaˈment/ /a.ʎi.βe.ɾaˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈment/ /ə.ʎi.βə.ɾəˈmen/ n masc
fuascailt

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alliber allibera alliberada alliberades alliberam alliberant alliberar alliberara alliberaran alliberarem alliberaren alliberares alliberareu alliberaria alliberarien alliberaries alliberarà alliberaràs alliberaré alliberaríem alliberaríeu alliberassen alliberasses alliberassin alliberassis alliberat alliberats alliberau alliberava alliberaven alliberaves allibere alliberem alliberen alliberes alliberessen alliberesses alliberessin alliberessis allibereu alliberi alliberin alliberis allibero alliberà alliberàrem alliberàreu alliberàs alliberàssem alliberàsseu alliberàssim alliberàssiu alliberàvem alliberàveu alliberés alliberéssem alliberésseu alliberéssim alliberéssiu alliberí bal bal (1) occ sept val v
fuascail
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allisa allisada allisades allisam allisant allisar allisara allisaran allisarem allisaren allisares allisareu allisaria allisarien allisaries allisarà allisaràs allisaré allisaríem allisaríeu allisassen allisasses allisassin allisassis allisat allisats allisau allisava allisaven allisaves allise allisem allisen allises allisessen allisesses allisessin allisessis alliseu allisi allisin allisis alliso allisà allisàrem allisàreu allisàs allisàssem allisàsseu allisàssim allisàssiu allisàvem allisàveu allisés alliséssem allisésseu alliséssim alliséssiu allisí allís bal bal (1) occ sept val v
slíoc
Posar llisa alguna cosa.
Igualar, posar planes i llises les parets.

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
tithíocht
(informàtica) Servei que ofereix un lloc físic per a un ordinador i connexió a internet.

allà /aˈʎa/ adv
ansin

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ adv
ansin

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanag

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
ar a laghad

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
aimiréal

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
almsa

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
fuiseog circín starraiceach
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaca

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
ailcil

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
ailceimiceoir

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
ailceimic

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
Alsáiseach
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
ard
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
altóir

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
callaire

alternança de codi n fem
códmhalartú

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg altern alterna alternada alternades alternam alternant alternar alternara alternaran alternarem alternaren alternares alternareu alternaria alternarien alternaries alternarà alternaràs alternaré alternaríem alternaríeu alternassen alternasses alternassin alternassis alternat alternats alternau alternava alternaven alternaves alterne alternem alternen alternes alternessen alternesses alternessin alternessis alterneu alterni alternin alternis alterno alternà alternàrem alternàreu alternàs alternàssem alternàsseu alternàssim alternàssiu alternàvem alternàveu alternés alternéssem alternésseu alternéssim alternéssiu alterní bal bal (1) occ sept val v
ailtéarnaigh

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
airde

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
eile

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altrúchas

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
ailím

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
alúmanam

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
dalta

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ adj
ailbheolach

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
abhacád

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
ailbheolas
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
fáthchiall

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
ailléil

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
aililiú

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
ailigéadar

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
uaim

al·lo- /a.ɫo/ /aɫ.ɫo/ /ə.ɫu/ /əɫ.ɫo/ /əɫ.ɫu/ prefix
alla-

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
bréagchéadfa

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
ailléideach

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
ailléirge

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
ailléirgeach

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ adj masc
aindíleasach
(geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ adj masc
allafón
De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ n masc
allafón
Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
luamhán

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alce alcem alcen alces alcessen alcesses alcessin alcessis alceu alci alcin alcis alcés alcéssem alcésseu alcéssim alcéssiu alcí alg alç alça alçada alçades alçam alçant alçar alçara alçaran alçarem alçaren alçares alçareu alçaria alçarien alçaries alçarà alçaràs alçaré alçaríem alçaríeu alçassen alçasses alçassin alçassis alçat alçats alçau alçava alçaven alçaves alço alçà alçàrem alçàreu alçàs alçàssem alçàsseu alçàssim alçàssiu alçàvem alçàveu bal bal (1) occ sept val v
tóg
Augmentar l'alçària.

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
ceil
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
ceilte

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
sailéad

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
leannán
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.
Persona amb qui es té una relació extramatrimonial.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
gráigh

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
searbh
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amarr amarra amarrada amarrades amarram amarrant amarrar amarrara amarraran amarrarem amarraren amarrares amarrareu amarraria amarrarien amarraries amarrarà amarraràs amarraré amarraríem amarraríeu amarrassen amarrasses amarrassin amarrassis amarrat amarrats amarrau amarrava amarraven amarraves amarre amarrem amarren amarres amarressen amarresses amarressin amarressis amarreu amarri amarrin amarris amarro amarrà amarràrem amarràreu amarràs amarràssem amarràsseu amarràssim amarràssiu amarràvem amarràveu amarrés amarréssem amarrésseu amarréssim amarréssiu amarrí bal bal (1) occ sept val v
daingnigh
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ amaziga adj masc
Beirbeireach
Relatiu al poble amazic o la llengua amaziga.

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ n masc
Beirbeireach
Individu d’un poble camita de l’Àfrica septentrional entre Egipte i el Marroc.
(invariable) Llengua afroasiàtica autòctona de l’Àfrica septentrional amb distribució diatòpica.

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ n fem
banghaiscíoch
Dona atlètica, viril, guerrera.

amb /am/ preposition
le
Nexe que indica companyia o inclusió.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
ambasáid

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
ambasadóir

ambdós /amˈdos/ /əmˈdos/ adj
araon

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ adj masc
comhdheas

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
timpeallacht
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
ómrach

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
ómra
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
ambróise

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
otharcharr

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amenace amenacem amenacen amenaces amenacessen amenacesses amenacessin amenacessis amenaceu amenaci amenacin amenacis amenacés amenacéssem amenacésseu amenacéssim amenacéssiu amenací amenaç amenaça amenaçada amenaçades amenaçam amenaçant amenaçar amenaçara amenaçaran amenaçarem amenaçaren amenaçares amenaçareu amenaçaria amenaçarien amenaçaries amenaçarà amenaçaràs amenaçaré amenaçaríem amenaçaríeu amenaçassen amenaçasses amenaçassin amenaçassis amenaçat amenaçats amenaçau amenaçava amenaçaven amenaçaves amenaço amenaçà amenaçàrem amenaçàreu amenaçàs amenaçàssem amenaçàsseu amenaçàssim amenaçàssiu amenaçàvem amenaçàveu bal bal (1) occ sept val v
bagair

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
aimeiriciam

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
Meiriceánach
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
Meiriceánach
habitant d'Amèrica
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
aimitis
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
aimitis
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
almóinn

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
amfaibiach débheathach
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
Amáiris

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
aispeist

amic /aˈmik/ n masc
cara
Que té amistat.

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amid amida amidada amidades amidam amidant amidar amidara amidaran amidarem amidaren amidares amidareu amidaria amidarien amidaries amidarà amidaràs amidaré amidaríem amidaríeu amidassen amidasses amidassin amidassis amidat amidats amidau amidava amidaven amidaves amide amidem amiden amides amidessen amidesses amidessin amidessis amideu amidi amidin amidis amido amidà amidàrem amidàreu amidàs amidàssem amidàsseu amidàssim amidàssiu amidàvem amidàveu amidés amidéssem amidésseu amidéssim amidéssiu amidí bal bal (1) occ sept val v
tomhais
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amaláis

amistat /a.misˈtat/ n fem
cumann
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
cairdiúil

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
maithiúnas

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
aimnéise

amonal /a.moˈnaɫ/ /ə.moˈnaɫ/ /ə.muˈnaɫ/ n masc
amónal

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
grá
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
aimpéar

ampit /amˈpit/ n masc
leac fuinneoige

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
leathan
Que té unes mides grans en amplària.

amplificar /am.pɫi.fiˈka/ /am.pɫi.fiˈkaɾ/ /əm.pɫi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amplific amplifica amplificada amplificades amplificam amplificant amplificar amplificara amplificaran amplificarem amplificaren amplificares amplificareu amplificaria amplificarien amplificaries amplificarà amplificaràs amplificaré amplificaríem amplificaríeu amplificassen amplificasses amplificassin amplificassis amplificat amplificats amplificau amplificava amplificaven amplificaves amplifico amplificà amplificàrem amplificàreu amplificàs amplificàssem amplificàsseu amplificàssim amplificàssiu amplificàvem amplificàveu amplifique amplifiquem amplifiquen amplifiques amplifiquessen amplifiquesses amplifiquessin amplifiquessis amplifiqueu amplifiqui amplifiquin amplifiquis amplifiqués amplifiquéssem amplifiquésseu amplifiquéssim amplifiquéssiu amplifiquí bal bal (1) occ sept val v
aimpligh

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
aimplitiúid

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
buidéal
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
teascadh

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
in airde
En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /əˈmen/ Interjection
áiméan

anaconda /a.naˈkon.da/ /ə.nəˈkon.də/ n fem
anacanda
Gran serp aquàtica d'Amèrica del Sud que es nodreix de mamífers i ocell.

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anacrónachas

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ anaeròbia adj masc
anaeróbach
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
anaerób
Organisme que no necessita oxigen per a viure.

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
neamhliteartha

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
neamhlitearthacht

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
anailgéiseach

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg analitz analitza analitzada analitzades analitzam analitzant analitzar analitzara analitzaran analitzarem analitzaren analitzares analitzareu analitzaria analitzarien analitzaries analitzarà analitzaràs analitzaré analitzaríem analitzaríeu analitzassen analitzasses analitzassin analitzassis analitzat analitzats analitzau analitzava analitzaven analitzaves analitze analitzem analitzen analitzes analitzessen analitzesses analitzessin analitzessis analitzeu analitzi analitzin analitzis analitzo analitzà analitzàrem analitzàreu analitzàs analitzàssem analitzàsseu analitzàssim analitzàssiu analitzàvem analitzàveu analitzés analitzéssem analitzésseu analitzéssim analitzéssiu analitzí bal bal (1) occ sept val v
anailísigh

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analach
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
anann
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
téigh
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anlathas

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
ainrialachas

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastamóis

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatamaíocht

anca /ˈaŋ.kə/ n fem
gorún

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
Andórach
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
Andórach
Natural d’Andorra.

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ n masc
andraigin

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ andrògina adj masc
andraigíneach

andí /anˈdi/ adj masc
Aindéiseach
Relatiu o pertanyent als Andes.

andí /anˈdi/ n masc
Aindéiseach
Persona que habita o és originària dels Andes.

anedó /a.neˈðo/ /ə.nəˈðo/ n masc
lachín

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
fáinne
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
ainéistéise

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
uillinn
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
Béarlachas
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
Angla-Shacsanach
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
Angla-Shacsanach
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ adj masc
Sasanach
Pertanyent o relatiu a Anglaterra.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
Béarla Sasanach
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
Sean-Bhéarla

anglès mitjà n masc
Meán-Bhéarla

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
crá

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
Angólach
Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
Angólach
Habitant d'Angola

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ n fem
gabhar angóra

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
eascann

anguila elèctrica n fem
eascann leictreach

angula /aŋˈɡu.ɫa/ /əŋˈɡu.ɫə/ n fem
luathóg

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
pianpháis

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
ainmhí

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
aréir
Nit acabada de passar, anit passada

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
cothrom an lae
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
breithlá
(en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
ainian

anonimitzar /a.no.ni.miˈd͡za/ /a.no.ni.miˈza/ /a.no.ni.miˈzaɾ/ /ə.no.ni.miˈd͡za/ /ə.nu.ni.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anonimitz anonimitza anonimitzada anonimitzades anonimitzam anonimitzant anonimitzar anonimitzara anonimitzaran anonimitzarem anonimitzaren anonimitzares anonimitzareu anonimitzaria anonimitzarien anonimitzaries anonimitzarà anonimitzaràs anonimitzaré anonimitzaríem anonimitzaríeu anonimitzassen anonimitzasses anonimitzassin anonimitzassis anonimitzat anonimitzats anonimitzau anonimitzava anonimitzaven anonimitzaves anonimitze anonimitzem anonimitzen anonimitzes anonimitzessen anonimitzesses anonimitzessin anonimitzessis anonimitzeu anonimitzi anonimitzin anonimitzis anonimitzo anonimitzà anonimitzàrem anonimitzàreu anonimitzàs anonimitzàssem anonimitzàsseu anonimitzàssim anonimitzàssiu anonimitzàvem anonimitzàveu anonimitzés anonimitzéssem anonimitzésseu anonimitzéssim anonimitzéssiu anonimitzí bal bal (1) occ sept val v
anaithnid

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
mínormálta

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
ainspiantacht

anorèxia nerviosa n fem
anoireicse néarógach

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
lámh
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
imní

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
mús alce
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
aeróg
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.
aeróg aintéine
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.

anteridi /an.teˈɾi.ði/ /ən.təˈɾi.ði/ n masc
antairidiam

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
roimh ré

anterozoide /an.te.ɾoˈzɔj.ðe/ /ən.tə.ɾoˈzɔj.ðə/ /ən.tə.ɾuˈzɔj.ðə/ n masc
antrasóideach

antibiòtic n masc
antaibheathach

antic /anˈtik/ antiga adj masc
ath-
De molts anys i valuós per aquest motiu.
Vell.
Passat.

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ adj
antaithéachtach

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
antashubstaint

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ adj masc
Aintillíoch
Relatiu o pertanyent a les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ n masc
Aintillíoch
Persona que habita o és originària de les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antamón

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
fritcháithníní

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
frith-Sheimíteachas

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ n masc
antúr
(anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antrapalárnachas

antàrtic /ənˈtar.tik/ adj masc
Antartach
Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
frithnimh

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antalóp

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
frithionaid
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
bliantúil

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
annalach
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ n masc
mac an daba
(anatomia) Quart dit de la mà entre el dit del cor i el menovell.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
fógra
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
bolscaire
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.
fógróir
Empresa o persona que anuncia un producte o servei amb propòsit publicitari.

anus /ˈa.nus/ n masc
anas

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
ainseabhaí

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
bliain
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.

any de traspàs n masc
bliain bhisigh

anyal /aˈɲaɫ/ /əˈɲaɫ/ adj
bliantúil

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
uan

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
analógach

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
anailís
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
ainéime

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
ainís
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
cas as múch
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
fuinneog
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparc aparca aparcada aparcades aparcam aparcant aparcar aparcara aparcaran aparcarem aparcaren aparcares aparcareu aparcaria aparcarien aparcaries aparcarà aparcaràs aparcaré aparcaríem aparcaríeu aparcassen aparcasses aparcassin aparcassis aparcat aparcats aparcau aparcava aparcaven aparcaves aparco aparcà aparcàrem aparcàreu aparcàs aparcàssem aparcàsseu aparcàssim aparcàssiu aparcàvem aparcàveu aparque aparquem aparquen aparques aparquessen aparquesses aparquessin aparquessis aparqueu aparqui aparquin aparquis aparqués aparquéssem aparquésseu aparquéssim aparquéssiu aparquí bal bal (1) occ sept val v
loc

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
aithnid

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
láithreas

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
dímhothú

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apedreg apedrega apedregada apedregades apedregam apedregant apedregar apedregara apedregaran apedregarem apedregaren apedregares apedregareu apedregaria apedregarien apedregaries apedregarà apedregaràs apedregaré apedregaríem apedregaríeu apedregassen apedregasses apedregassin apedregassis apedregat apedregats apedregau apedregava apedregaven apedregaves apedrego apedregue apedreguem apedreguen apedregues apedreguessen apedreguesses apedreguessin apedreguessis apedregueu apedregui apedreguin apedreguis apedregués apedreguéssem apedreguésseu apedreguéssim apedreguéssiu apedreguí apedregà apedregàrem apedregàreu apedregàs apedregàssem apedregàsseu apedregàssim apedregàssiu apedregàvem apedregàveu bal bal (1) occ sept val v
cloch
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
achomharc
(dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apel apel·la apel·lada apel·lades apel·lam apel·lant apel·lar apel·lara apel·laran apel·larem apel·laren apel·lares apel·lareu apel·laria apel·larien apel·laries apel·larà apel·laràs apel·laré apel·laríem apel·laríeu apel·lassen apel·lasses apel·lassin apel·lassis apel·lat apel·lats apel·lau apel·lava apel·laven apel·laves apel·le apel·lem apel·len apel·les apel·lessen apel·lesses apel·lessin apel·lessis apel·leu apel·li apel·lin apel·lis apel·lo apel·là apel·làrem apel·làreu apel·làs apel·làssem apel·làsseu apel·làssim apel·làssiu apel·làvem apel·làveu apel·lés apel·léssem apel·lésseu apel·léssim apel·léssiu apel·lí bal bal (1) occ sept val v
achomharc
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

api n masc
soilire

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
feidhmchlár

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apacailipsis

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apaigí
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ n fem
apaipléis

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apaptóis

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
comhaisnéis

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apostrof apostrofa apostrofada apostrofades apostrofam apostrofant apostrofar apostrofara apostrofaran apostrofarem apostrofaren apostrofares apostrofareu apostrofaria apostrofarien apostrofaries apostrofarà apostrofaràs apostrofaré apostrofaríem apostrofaríeu apostrofassen apostrofasses apostrofassin apostrofassis apostrofat apostrofats apostrofau apostrofava apostrofaven apostrofaves apostrofe apostrofem apostrofen apostrofes apostrofessen apostrofesses apostrofessin apostrofessis apostrofeu apostrofi apostrofin apostrofis apostrofo apostrofà apostrofàrem apostrofàreu apostrofàs apostrofàssem apostrofàsseu apostrofàssim apostrofàssiu apostrofàvem apostrofàveu apostrofés apostroféssem apostrofésseu apostroféssim apostroféssiu apostrofí bal bal (1) occ sept val v
aitheasc
Escriure un apòstrof.
Dirigir un apòstrofe a algú.

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ n masc
apaitéiciam

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprecia apreciada apreciades apreciam apreciant apreciar apreciara apreciaran apreciarem apreciaren apreciares apreciareu apreciaria apreciarien apreciaries apreciarà apreciaràs apreciaré apreciaríem apreciaríeu apreciassen apreciasses apreciassin apreciassis apreciat apreciats apreciau apreciava apreciaven apreciaves aprecie apreciem aprecien aprecies apreciessen apreciesses apreciessin apreciessis aprecieu aprecii aprecio aprecià apreciàrem apreciàreu apreciàs apreciàssem apreciàsseu apreciàssim apreciàssiu apreciàvem apreciàveu apreciés apreciéssem apreciésseu apreciéssim apreciéssiu aprecií apreciï apreciïn apreciïs bal bal (1) occ sept val v
bheith buíoch as
Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
foghlaim

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
foghlaim

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprim aprima aprimada aprimades aprimam aprimant aprimar aprimara aprimaran aprimarem aprimaren aprimares aprimareu aprimaria aprimarien aprimaries aprimarà aprimaràs aprimaré aprimaríem aprimaríeu aprimassen aprimasses aprimassin aprimassis aprimat aprimats aprimau aprimava aprimaven aprimaves aprime aprimem aprimen aprimes aprimessen aprimesses aprimessin aprimessis aprimeu aprimi aprimin aprimis aprimo aprimà aprimàrem aprimàreu aprimàs aprimàssem aprimàsseu aprimàssim aprimàssiu aprimàvem aprimàveu aprimés apriméssem aprimésseu apriméssim apriméssiu aprimí bal bal (1) occ sept val v
séimhigh
Fer tornar més prim.

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
éirimiúlacht

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
aimsigh
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.

apunyalar /a.pu.ɲaˈɫa/ /a.pu.ɲaˈɫaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyal apunyala apunyalada apunyalades apunyalam apunyalant apunyalar apunyalara apunyalaran apunyalarem apunyalaren apunyalares apunyalareu apunyalaria apunyalarien apunyalaries apunyalarà apunyalaràs apunyalaré apunyalaríem apunyalaríeu apunyalassen apunyalasses apunyalassin apunyalassis apunyalat apunyalats apunyalau apunyalava apunyalaven apunyalaves apunyale apunyalem apunyalen apunyales apunyalessen apunyalesses apunyalessin apunyalessis apunyaleu apunyali apunyalin apunyalis apunyalo apunyalà apunyalàrem apunyalàreu apunyalàs apunyalàssem apunyalàsseu apunyalàssim apunyalàssiu apunyalàvem apunyalàveu apunyalés apunyaléssem apunyalésseu apunyaléssim apunyaléssiu apunyalí bal bal (1) occ sept val v
rop

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyeg apunyega apunyegada apunyegades apunyegam apunyegant apunyegar apunyegara apunyegaran apunyegarem apunyegaren apunyegares apunyegareu apunyegaria apunyegarien apunyegaries apunyegarà apunyegaràs apunyegaré apunyegaríem apunyegaríeu apunyegassen apunyegasses apunyegassin apunyegassis apunyegat apunyegats apunyegau apunyegava apunyegaven apunyegaves apunyego apunyegue apunyeguem apunyeguen apunyegues apunyeguessen apunyeguesses apunyeguessin apunyeguessis apunyegueu apunyegui apunyeguin apunyeguis apunyegués apunyeguéssem apunyeguésseu apunyeguéssim apunyeguéssiu apunyeguí apunyegà apunyegàrem apunyegàreu apunyegàs apunyegàssem apunyegàsseu apunyegàssim apunyegàssiu apunyegàvem apunyegàveu bal bal (1) occ sept val v
buille a thabhairt do

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
fuarchúiseach

apàticament /aˌpa.ti.kaˈmen/ /aˌpa.ti.kaˈment/ /əˌpa.ti.kəˈmen/ /əˌpa.ti.kəˈment/ adv
ar nós cuma liom

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
aguisín
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apèndix vermiforme n masc
aipindic

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
aspal

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
uisceadán
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ adj masc
an
(poc usat) Demostratiu de proximitat en l’espai o el temps en referència a la segona persona.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ pronoun
an
(poc usat) Aqueixa cosa.

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
seo
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
uisciúil

aquí /aˈki/ adv
abhus
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
uiscíoch

ara /ˈa.ɾa/ adv
anois

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
céachta

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
Aragóinis
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
Aragóinis
Natiu de l'Aragó.
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ aramea adj masc
Aramais
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
Aramais
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
damhán alla fíodóir
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
airne
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
taraif

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ arbitrària adj masc
aondeonach
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
caithne

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
crann
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbust /aɾˈbust/ n masc
tor

arc n masc
bogha
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
bogha báistí

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
ársa

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
ársaíocht
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

ardiaca /aɾ.ðiˈa.ka/ /ər.diˈa.kə/ n masc
ard-deagánach

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
airéine
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
scadán
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
airgead

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ adj masc
airgeadúil

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
cré

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argóint

argó /ərˈɡo/ n masc
argón

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
reithe cogaidh

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
uaslathaí

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
figiúr

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
arm
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
armáid

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
armadailín

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
cathéide
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arm arma armada armades armam armant armar armara armaran armarem armaren armares armareu armaria armarien armaries armarà armaràs armaré armaríem armaríeu armassen armasses armassin armassis armat armats armau armava armaven armaves arme armem armen armes armessen armesses armessin armessis armeu armi armin armis armo armà armàrem armàreu armàs armàssem armàsseu armàssim armàssiu armàvem armàveu armés arméssem armésseu arméssim arméssiu armí bal bal (1) occ sept val v
armáil
Proveir d'armes ofensives o defensives.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
almóir

armeni /ərˈmɛ.ni/ armènia adj masc
Airméinis

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
vástchóta

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
leamhan
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
cruit cláirseach

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
airpéitse

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
ardeaspag

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
seandálaíocht

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
seandálaí

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
ailtire

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
ailtireacht
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
fáinne cluaise

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
ainchríonna

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrebossa arrebossada arrebossades arrebossam arrebossant arrebossar arrebossara arrebossaran arrebossarem arrebossaren arrebossares arrebossareu arrebossaria arrebossarien arrebossaries arrebossarà arrebossaràs arrebossaré arrebossaríem arrebossaríeu arrebossassen arrebossasses arrebossassin arrebossassis arrebossat arrebossats arrebossau arrebossava arrebossaven arrebossaves arrebosse arrebossem arrebossen arrebosses arrebossessen arrebossesses arrebossessin arrebossessis arrebosseu arrebossi arrebossin arrebossis arrebosso arrebossà arrebossàrem arrebossàreu arrebossàs arrebossàssem arrebossàsseu arrebossàssim arrebossàssiu arrebossàvem arrebossàveu arrebossés arrebosséssem arrebossésseu arrebosséssim arrebosséssiu arrebossí arrebòs bal bal (1) occ sept val v
brataigh
Cobrir una part d'una construcció, normalment parets i sostres, amb material d'obra (guix, ciment, etc).

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
fréamh
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.
(matemàtiques) Operació matemàtica inversa a la potenciació.
(gramàtica) Part que queda d'una paraula després d'haver exclòs tots els afixos. Sovint és també una paraula.

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
gabh

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
ainteann

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
cócaireán ríse

arròs /aˈrɔs/ n masc
rís

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
airsnic

art n
ealaín
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
déantán

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
alt

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
artaireach

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
lámhcheird

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
fear ceirde
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
airteagal
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
alt airteagal
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
saorga

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
airtléire

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
ealaíontóir

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
airtríteas

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
oistéairtríteas

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
artaire
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artèria pulmonar n fem
artaire scamhógach

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
oileánra

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
aircív
Lloc de conservació i consulta de documentació.
comhad
Fitxer informàtic.

as /ˈas/ n masc
cíoná
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
aispeist

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ ascendeix ascendeixen ascendeixes ascendeixi ascendeixin ascendeixis ascendeixo ascendesc ascendesqui ascendesquin ascendesquis ascendia ascendida ascendides ascendien ascendies ascendiguem ascendigueu ascendim ascendint ascendir ascendira ascendiran ascendirem ascendiren ascendires ascendireu ascendiria ascendirien ascendiries ascendirà ascendiràs ascendiré ascendiríem ascendiríeu ascendisc ascendisca ascendisquen ascendisques ascendissen ascendisses ascendissin ascendissis ascendit ascendits ascendiu ascendix ascendixen ascendixes ascendixo ascendí ascendíem ascendíeu ascendírem ascendíreu ascendís ascendíssem ascendísseu ascendíssim ascendíssiu bal n-occ occ sept val v
ardaigh
Anar cap amunt.
Obtenir un lloc de treball de més responsabilitat o més ben pagat.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
ardaitheoir

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
aiséitiúil

ase /ˈa.zə/ n masc
asal
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asfalt

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg asfalt asfalta asfaltada asfaltades asfaltam asfaltant asfaltar asfaltara asfaltaran asfaltarem asfaltaren asfaltares asfaltareu asfaltaria asfaltarien asfaltaries asfaltarà asfaltaràs asfaltaré asfaltaríem asfaltaríeu asfaltassen asfaltasses asfaltassin asfaltassis asfaltat asfaltats asfaltau asfaltava asfaltaven asfaltaves asfalte asfaltem asfalten asfaltes asfaltessen asfaltesses asfaltessin asfaltessis asfalteu asfalti asfaltin asfaltis asfalto asfaltà asfaltàrem asfaltàreu asfaltàs asfaltàssem asfaltàsseu asfaltàssim asfaltàssiu asfaltàvem asfaltàveu asfaltés asfaltéssem asfaltésseu asfaltéssim asfaltéssiu asfaltí bal bal (1) occ sept val v
asfalt a chur ar

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
plúchadh

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
tearmann
Lloc protegit per als perseguits.

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ n fem
aisiméadracht

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
Áiseach
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
Áiseach
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
asma

aspiració n fem
análú

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
folúsghlantóir húvar

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
garbh
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
úd
(rugbi) Tocat a terra executat a la zona d'assaig contrària.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
Asaimis
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
Asaimis
Natural de l'Assam, estat de l'Índia.
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assaonar /a.sa.oˈna/ /a.sa.oˈnaɾ/ /ə.sə.oˈna/ /ə.sə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assaon assaona assaonada assaonades assaonam assaonant assaonar assaonara assaonaran assaonarem assaonaren assaonares assaonareu assaonaria assaonarien assaonaries assaonarà assaonaràs assaonaré assaonaríem assaonaríeu assaonassen assaonasses assaonassin assaonassis assaonat assaonats assaonau assaonava assaonaven assaonaves assaone assaonem assaonen assaones assaonessen assaonesses assaonessin assaonessis assaoneu assaoni assaonin assaonis assaono assaonà assaonàrem assaonàreu assaonàs assaonàssem assaonàsseu assaonàssim assaonàssiu assaonàvem assaonàveu assaonés assaonéssem assaonésseu assaonéssim assaonéssiu assaoní bal bal (1) occ sept val v
cart
Parlant de les pells, picar-les, treure d'elles el greix i el pèl, posant-les en disposició de servir per els diferents usos que se'n fan d'elles.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assassina assassinada assassinades assassinam assassinant assassinar assassinara assassinaran assassinarem assassinaren assassinares assassinareu assassinaria assassinarien assassinaries assassinarà assassinaràs assassinaré assassinaríem assassinaríeu assassinassen assassinasses assassinassin assassinassis assassinat assassinats assassinau assassinava assassinaven assassinaves assassine assassinem assassinen assassines assassinessen assassinesses assassinessin assassinessis assassineu assassini assassinin assassinis assassino assassinà assassinàrem assassinàreu assassinàs assassinàssem assassinàsseu assassinàssim assassinàssiu assassinàvem assassinàveu assassinés assassinéssem assassinésseu assassinéssim assassinéssiu assassiní assassín bal bal (1) occ sept val v
dúnmharaigh

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
dúnmharú

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assec asseca assecada assecades assecam assecant assecar assecara assecaran assecarem assecaren assecares assecareu assecaria assecarien assecaries assecarà assecaràs assecaré assecaríem assecaríeu assecassen assecasses assecassin assecassis assecat assecats assecau assecava assecaven assecaves asseco assecà assecàrem assecàreu assecàs assecàssem assecàsseu assecàssim assecàssiu assecàvem assecàveu asseque assequem assequen asseques assequessen assequesses assequessin assequessis assequeu assequi assequin assequis assequés assequéssem assequésseu assequéssim assequéssiu assequí bal bal (1) occ sept val v
triomaigh
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
tart
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
comhthionól

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
lonnaíocht

assenyat /a.seˈɲat/ adj masc
ciallmhar

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
forránach
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assetjament sexual n masc
ciapadh gnéasach

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ adj masc
Aisiriach
Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ n masc
Aisiriach
Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
(masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistent /a.sisˈten/ /a.sisˈtent/ /ə.sisˈten/ /ə.sisˈtent/ n masc
cúntóir

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
cabhair
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
comhchaidreamh

assotar /a.soˈta/ /a.soˈtaɾ/ /ə.soˈta/ /ə.suˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assot assota assotada assotades assotam assotant assotar assotara assotaran assotarem assotaren assotares assotareu assotaria assotarien assotaries assotarà assotaràs assotaré assotaríem assotaríeu assotassen assotasses assotassin assotassis assotat assotats assotau assotava assotaven assotaves assote assotem assoten assotes assotessen assotesses assotessin assotessis assoteu assoti assotin assotis assoto assotà assotàrem assotàreu assotàs assotàssem assotàsseu assotàssim assotàssiu assotàvem assotàveu assotés assotéssem assotésseu assotéssim assotéssiu assotí bal bal (1) occ sept val v
failp

ast /ˈast/ n masc
bior

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
réalta

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
astaróideach

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astralaíocht

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
spásaire

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
réalteolaíocht

astruc /asˈtɾuk/ /əsˈtɾuk/ astruga adj masc
méanar
Protegit per un astre.

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astralaí

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
réalteolaí

asturià adj masc
Astúiris
Originari, pertanyent o relatiu a Astúries.

asturià n masc
Astúiris
Natural d'Astúries.
(només en singular) Bloc del conjunt de dialectes de l’asturlleonès, parlat principalment a Astúries, però també a una part de Cantàbria.

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ astuta astutes adj masc
amhainseach

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ n fem
amhainse

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
aiseipteach

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
ionsaí
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atac ataca atacada atacades atacam atacant atacar atacara atacaran atacarem atacaren atacares atacareu atacaria atacarien atacaries atacarà atacaràs atacaré atacaríem atacaríeu atacassen atacasses atacassin atacassis atacat atacats atacau atacava atacaven atacaves ataco atacà atacàrem atacàreu atacàs atacàssem atacàsseu atacàssim atacàssiu atacàvem atacàveu ataque ataquem ataquen ataques ataquessen ataquesses ataquessin ataquessis ataqueu ataqui ataquin ataquis ataqués ataquéssem ataquésseu ataquéssim ataquéssiu ataquí bal bal (1) occ sept val v
ionsaigh
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
aindiachas

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
aireach
Que posa atenció, interès, cura.

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ adj masc
Aithneach
Relatiu o pertanyent a Atenes.

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ n masc
Aithneach
Persona que habita o és originària d'Atenes.

ateu /aˈtɛw/ atea adj masc
aindiachaí

atjeh /aˈt͡ʃe/ n masc
Aicinéis
Llengua malaiopolinèsia pròpia de l'antic sultanat d'Atjeh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
lúthchleasaí

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atomitz atomitza atomitzada atomitzades atomitzam atomitzant atomitzar atomitzara atomitzaran atomitzarem atomitzaren atomitzares atomitzareu atomitzaria atomitzarien atomitzaries atomitzarà atomitzaràs atomitzaré atomitzaríem atomitzaríeu atomitzassen atomitzasses atomitzassin atomitzassis atomitzat atomitzats atomitzau atomitzava atomitzaven atomitzaves atomitze atomitzem atomitzen atomitzes atomitzessen atomitzesses atomitzessin atomitzessis atomitzeu atomitzi atomitzin atomitzis atomitzo atomitzà atomitzàrem atomitzàreu atomitzàs atomitzàssem atomitzàsseu atomitzàssim atomitzàssiu atomitzàvem atomitzàveu atomitzés atomitzéssem atomitzésseu atomitzéssim atomitzéssiu atomitzí bal bal (1) occ sept val v
adamhaigh

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
imtharraingt

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
caithiseach
Que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrap atrapa atrapada atrapades atrapam atrapant atrapar atrapara atraparan atraparem atraparen atrapares atrapareu atraparia atraparien atraparies atraparà atraparàs atraparé atraparíem atraparíeu atrapassen atrapasses atrapassin atrapassis atrapat atrapats atrapau atrapava atrapaven atrapaves atrape atrapem atrapen atrapes atrapessen atrapesses atrapessin atrapessis atrapeu atrapi atrapin atrapis atrapo atrapà atrapàrem atrapàreu atrapàs atrapàssem atrapàsseu atrapàssim atrapàssiu atrapàvem atrapàveu atrapés atrapéssem atrapésseu atrapéssim atrapéssiu atrapí bal bal (1) occ sept val v
beir ar

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
sábháil
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
stad
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
tua chatha
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atzavara /a.d͡zaˈva.ɾa/ /a.d͡zaˈβa.ɾa/ /ə.d͡zəˈva.ɾə/ n fem
agáibhe

atzur /əˈd͡zur/ n masc
gorm

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataicse

audible /awˈði.bɫe/ /awˈði.βɫe/ /awˈðib.bɫe/ /əwˈði.βɫə/ /əwˈðib.bɫə/ n masc
inchloiste

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
áis éisteachta

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
ardú

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg augment augmenta augmentada augmentades augmentam augmentant augmentar augmentara augmentaran augmentarem augmentaren augmentares augmentareu augmentaria augmentarien augmentaries augmentarà augmentaràs augmentaré augmentaríem augmentaríeu augmentassen augmentasses augmentassin augmentassis augmentat augmentats augmentau augmentava augmentaven augmentaves augmente augmentem augmenten augmentes augmentessen augmentesses augmentessin augmentessis augmenteu augmenti augmentin augmentis augmento augmentà augmentàrem augmentàreu augmentàs augmentàssem augmentàsseu augmentàssim augmentàssiu augmentàvem augmentàveu augmentés augmentéssem augmentésseu augmentéssim augmentéssiu augmentí bal bal (1) occ sept val v
ardaigh

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
cluasán

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
barr buí

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
Astrálach
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
Astrálach
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
Ostarach
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
Ostarach
Habitant d'Àustria

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
barántúlacht

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
uathach
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
uathach
Afectat d'autisme.

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
dírbheathaisnéis

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
bus

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
bus

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
féinriail

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
mótarbhealach

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
údar

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
féinphortráid

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
údarás

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
uathlathaí

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
uatheascarthach

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
féinrialaitheach

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ adj masc
uatrófach

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ n masc
uatrófach

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
cúntach
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
anuas

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalua avaluada avaluades avaluam avaluant avaluar avaluara avaluaran avaluarem avaluaren avaluares avaluareu avaluaria avaluarien avaluaries avaluarà avaluaràs avaluaré avaluaríem avaluaríeu avaluassen avaluasses avaluassin avaluassis avaluat avaluats avaluau avaluava avaluaven avaluaves avalue avaluem avaluen avalues avaluessen avaluesses avaluessin avaluessis avalueu avaluo avaluu avaluà avaluàrem avaluàreu avaluàs avaluàssem avaluàsseu avaluàssim avaluàssiu avaluàvem avaluàveu avalués avaluéssem avaluésseu avaluéssim avaluéssiu avaluí avaluï avaluïn avaluïs bal bal (1) occ sept val v
luacháil
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
buntáiste
Distància o temps que separa el participant situat en primer lloc del qui el segueix en una competició que implica moviment.
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
rí

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
urgharda
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avance avancem avancen avances avancessen avancesses avancessin avancessis avanceu avanci avancin avancis avancés avancéssem avancésseu avancéssim avancéssiu avancí avanç avança avançada avançades avançam avançant avançar avançara avançaran avançarem avançaren avançares avançareu avançaria avançarien avançaries avançarà avançaràs avançaré avançaríem avançaríeu avançassen avançasses avançassin avançassis avançat avançats avançau avançava avançaven avançaves avanço avançà avançàrem avançàreu avançàs avançàssem avançàsseu avançàssim avançàssiu avançàvem avançàveu bal bal (1) occ sept val v
ionsaigh
(esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
(beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
gabhálach

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
cliseadh
Fallada mecànica.

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
antlás

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
cnó coill

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
anscoilt

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ n masc
todhchaí
Temps futur, esdevenidor.

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
eachtra
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
drogall
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
giúis

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
seanathair athair críonna
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
eitlíocht

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
go haibéil

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
aibhinne

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
éanlaith

avisar /a.viˈzaɾ/ /a.βiˈza/ /ə.viˈza/ /ə.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avisa avisada avisades avisam avisant avisar avisara avisaran avisarem avisaren avisares avisareu avisaria avisarien avisaries avisarà avisaràs avisaré avisaríem avisaríeu avisassen avisasses avisassin avisassis avisat avisats avisau avisava avisaven avisaves avise avisem avisen avises avisessen avisesses avisessin avisessis aviseu avisi avisin avisis aviso avisà avisàrem avisàreu avisàs avisàssem avisàsseu avisàssim avisàssiu avisàvem avisàveu avisés aviséssem avisésseu aviséssim aviséssiu avisí avís bal bal (1) occ sept val v
fainic a chur ar

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
eitleán

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
inniu
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
Aivéistis

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
fógra
Acció i efecte d'avisar, advertiment.
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
aicsím

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
acsón

azimut /a.ziˈmut/ /ə.ziˈmut/ n masc
asamat

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïll aïlla aïllada aïllades aïllam aïllant aïllar aïllara aïllaran aïllarem aïllaren aïllares aïllareu aïllaria aïllarien aïllaries aïllarà aïllaràs aïllaré aïllaríem aïllaríeu aïllassen aïllasses aïllassin aïllassis aïllat aïllats aïllau aïllava aïllaven aïllaves aïlle aïllem aïllen aïlles aïllessen aïllesses aïllessin aïllessis aïlleu aïlli aïllin aïllis aïllo aïllà aïllàrem aïllàreu aïllàs aïllàssem aïllàsseu aïllàssim aïllàssiu aïllàvem aïllàveu aïllés aïlléssem aïllésseu aïlléssim aïlléssiu aïllí bal bal (1) occ sept val v
aonraigh

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
aonarach

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ adj masc
aortach

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ babaua adj masc
aertha

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
trosc

bacterià /bak.te.ɾiˈa/ /bək.tə.ɾiˈa/ adj masc
baictéarach

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
méanfach
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
déan méanfach

badia /baˈði.a/ n fem
bá

bafarada /ba.faˈɾa.ða/ /bə.fəˈɾa.ðə/ n fem
bolgán cainte
(còmics, il·lustracions) Espai tancat amb un apèndix que indica un personatge i que conté el diàleg o pensaments.

bai /ˈbaj/ adj masc
donnrua

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
caor

baix /ˈbajʃ/ adj masc
íseal
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
íseal
A poca altura.

baix alemany /ˌba.ʒə.ɫəˈmaɲ/ /ˌbaj.ʒa.ɫeˈmaɲ/ n masc
Gearmáinis Íochtarach

baix elèctric n masc
dordghiotár

baix relleu n masc
rilíf íseal

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
íoslódáil
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
Baiscireach
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Baiscireach
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
piléar
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
bailéad

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
oiliandar

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balaláice

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
fuílleach
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
scálaí
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
Balcánach
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
Balcánach
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
balcóin

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
míol mór
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena grisa n fem
míol mór glas

ball /ˈbaʎ/ n masc
bál

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
rinc

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
crosbhogha
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
Balúcais

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
balaistíoch

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
balaistíocht

baló /baˈɫo/ /bəˈɫo/ n masc
liathróid
Objecte elàstic ple d’aire o d’un altre fluid.
Sac de goma o de plàstic com a contenidor de gas.

bambú /bamˈbu/ n masc
bambú

banana /baˈna.na/ n fem
banana

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ adj masc
crann bananaí
Relatiu a la banana.

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ n masc
crann bananaí

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
binse
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
banc
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banda /ˈban.da/ /ˈban.də/ n fem
banna
(tennis, bàdminton) Cinta de color blanc que recobreix la vora superior d'una xarxa per a marcar-ne el límit amb claredat.

bandejar /ban.deˈd͡ʒa/ /ban.deˈd͡ʒaɾ/ /ban.deˈʒa/ /bən.dəˈd͡ʒa/ /bən.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bandege bandegem bandegen bandeges bandegessen bandegesses bandegessin bandegessis bandegeu bandegi bandegin bandegis bandegés bandegéssem bandegésseu bandegéssim bandegéssiu bandegí bandeja bandejada bandejades bandejant bandejar bandejara bandejaran bandejarem bandejaren bandejares bandejareu bandejaria bandejarien bandejaries bandejarà bandejaràs bandejaré bandejaríem bandejaríeu bandejassen bandejasses bandejat bandejats bandejava bandejaven bandejaves bandejo bandejà bandejàrem bandejàreu bandejàssem bandejàsseu bandejàvem bandejàveu occ sept val val (1) v
ruaig

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
bratach
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.
Causa.

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
tóraí
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
bainseo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
cóisir

bany n masc
seomra folctha
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
adharc
Apèndix ossi d'alguns animals.

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
dabhach fholctha

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
beannach
Que té banyes.

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
éabann

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
baisteadh
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
clampar
Acte de barallar-se.
deic
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barall baralla barallada barallades barallam barallant barallar barallara barallaran barallarem barallaren barallares barallareu barallaria barallarien barallaries barallarà barallaràs barallaré barallaríem barallaríeu barallassen barallasses barallassin barallassis barallat barallats barallau barallava barallaven barallaves baralle barallem barallen baralles barallessen barallesses barallessin barallessis baralleu baralli barallin barallis barallo barallà barallàrem barallàreu barallàs barallàssem barallàsseu barallàssim barallàssiu barallàvem barallàveu barallés baralléssem barallésseu baralléssim baralléssiu barallí occ sept val v
bruíon
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se v
bruíon

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
saor
De poc preu.

barb /ˈbarp/ n masc
sprochaille
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
féasóg meigeall
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
sceimheal
Part de la teulada que surt més que la paret per desviar-ne l'aigua.

barbamec /ˌbar.bəˈmɛk/ /ˌbaɾ.baˈmɛk/ barbameca adj masc
amhulchach

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
bearbóir

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
smig
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
bád
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
bairiam

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
barón

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
fallaing folctha

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
banbharún

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ n fem
barúntacht
Territori que antigament era governat per un baró.
Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
beár
Peça recta i llarga de secció uniforme.

barreja /baˈre.d͡ʒa/ /baˈre.ʒa/ /bəˈrə.ʒə/ /bəˈrɛ.ʒə/ n fem
meascadh

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
fara
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
fál

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
hata
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
baracáid

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
baraiméadar

baró /baˈɾo/ n masc
barúin
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basc adj masc
Bascach
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
Bascach
Habitant del País Basc
Bascais
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
ceap
Recinte militar.
(química) Que té propietats bàsiques en contraposició a àcid.
(beisbol) Cadascun dels quatre punts situats en els angles d'un camp interior.
(bàdminton) Nucli de suro o material sintètic d'un volant, de forma arrodonida i de 25 a 28 mm de diàmetre.

base de dades n fem
bunachar sonraí

basidi /baˈzi.ði/ /bəˈzi.ði/ n masc
baisidiam

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
cispheil

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ adj
tabhartha
Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
tabhartha
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
scafall

bastó /basˈto/ n masc
bata siúil
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
baisleac

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
boschrann
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
cath
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
cathlán

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
greadtóir
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.

batejar /ba.teˈd͡ʒa/ /ba.teˈd͡ʒaɾ/ /ba.teˈʒa/ /bə.təˈd͡ʒa/ /bə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batege bategem bategen bateges bategessen bategesses bategessin bategessis bategeu bategi bategin bategis bategés bategéssem bategésseu bategéssim bategéssiu bategí bateja batejada batejades batejant batejar batejara batejaran batejarem batejaren batejares batejareu batejaria batejarien batejaries batejarà batejaràs batejaré batejaríem batejaríeu batejassen batejasses batejat batejats batejava batejaven batejaves batejo batejà batejàrem batejàreu batejàssem batejàsseu batejàvem batejàveu occ sept val val (1) v
baist

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
cadhnra
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ alg bal bat bata batem baten batent batera bateren bateres bates batessen batesses batessin batessis bateu bati batia batien baties batin batis bato batran batre batrem batreu batria batrien batries batrà batràs batré batríem batríeu bats batuda batudes batut batuts baté batérem batéreu batés batéssem batésseu batéssim batéssiu batí batíem batíeu occ sept val v
coip
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.

batussa /baˈtu.sa/ /bəˈtu.sə/ n fem
troid
Acte de batre’s a cops.

batuta /baˈtu.ta/ /bəˈtu.tə/ n fem
smachtín

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
Bavárach
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
Bavárach
Natural de Baviera.
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

be /ˈbɛ/ n fem
beith
Nom de la lletra b/B.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) beatific beatifica beatificada beatificades beatificam beatificant beatificar beatificara beatificaran beatificarem beatificaren beatificares beatificareu beatificaria beatificarien beatificaries beatificarà beatificaràs beatificaré beatificaríem beatificaríeu beatificassen beatificasses beatificassin beatificassis beatificat beatificats beatificau beatificava beatificaven beatificaves beatifico beatificà beatificàrem beatificàreu beatificàs beatificàssem beatificàsseu beatificàssim beatificàssiu beatificàvem beatificàveu beatifique beatifiquem beatifiquen beatifiques beatifiquessen beatifiquesses beatifiquessin beatifiquessis beatifiqueu beatifiqui beatifiquin beatifiquis beatifiqués beatifiquéssem beatifiquésseu beatifiquéssim beatifiquéssiu beatifiquí occ sept val v
beannaigh

bebè /beˈbe/ n masc
babaí

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
gob
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
creabhar
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
beith
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
deoch
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
truaill
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
daorchluiche

beix /ˈbeʃ/ adj
béas

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
brachán bán

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ belarussa belarussos adj masc
Bealarúiseach
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
Bealarúiseach
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ adj
Beilgeach
Relatiu o pertanyent a Bèlgica.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
Beilgeach
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

belles arts n fem
ealaíona uaisle

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
ainnir

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
míol mór bán

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
bindealán

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
brabach

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ n masc
amadán
Persona de poca intel·ligència.

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
folláine
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ bengalís adj
Beangáilis
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
Beangáilis
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
fáilte

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
Fáilte
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
peitreal

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
Beirbeireach
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
Beirbeireach
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
beirilliam

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
beircéiliam

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
faithne

berrugós /be.ruˈɣos/ /bə.ruˈɣos/ adj masc
faithneach

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
póg

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
garathair

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
baic

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
briosca
Galeta o pa cuit per duplicat.

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
seanuncail

bessó /beˈso/ n masc
leathchúpla
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
beithígh

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
feithid
Animal petit, generalment en to afectiu.

bestriu /besˈtɾiw/ /bəsˈtɾiw/ n masc
siorc eite eitleoige

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
béite

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
ól

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
leabharliosta
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
leabharlann
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
leabharlannaí

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
rothar
Vehicle a pedals de dues rodes.
(futbol) Driblatge en què el jugador passa una cama per sobre la pilota sense tocar-la i se l'emporta amb el peu de la cama contrària.

biennal /bi.enˈnaɫ/ /bi.ənˈnaɫ/ adj
débhliantúil

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifóibe

bihari /biˈa.ɾi/ n masc
Biheáiris
Llengua índica oriental parlada a Bihar i els estats veïns de l'Índia.

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ adj
déliopach

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
dátheangachas

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
billéardaí

biodegradació /bi.o.ðe.ɣɾa.ða.siˈo/ /bi.o.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ /bi.u.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ n fem
bithmhilleadh

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
bithéagsúlacht

bioestratigrafia /ˌbi.o.es.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ˌbi.os.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌbi.us.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bithstratagrafaíocht

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
beathaisnéis

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bitheolaíocht
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ biològica adj masc
bitheolaíoch

biometria /bi.o.meˈtɾi.a/ /bi.o.məˈtɾi.ə/ /bi.u.məˈtɾi.ə/ n fem
bithmhéadracht

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biteicneolaíocht

birmà /birˈma/ n masc
duine as Maenmar
Natural de Birmània o Myanmar.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
easpag
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
déghnéasach

bismut n masc
biosmat

bistec /bisˈtɛk/ n masc
stéig

bisó /biˈzo/ n masc
bíosún

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
bille bille bainc
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ adj masc
Biosántach
Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ n masc
Biosántach
Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

biòtic /biˈɔ.tik/ adj masc
bitheach

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
bán geal
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
bán
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blanquege blanquegem blanquegen blanqueges blanquegessen blanquegesses blanquegessin blanquegessis blanquegeu blanquegi blanquegin blanquegis blanquegés blanquegéssem blanquegésseu blanquegéssim blanquegéssiu blanquegí blanqueig blanqueja blanquejada blanquejades blanquejam blanquejant blanquejar blanquejara blanquejaran blanquejarem blanquejaren blanquejares blanquejareu blanquejaria blanquejarien blanquejaries blanquejarà blanquejaràs blanquejaré blanquejaríem blanquejaríeu blanquejassen blanquejasses blanquejassin blanquejassis blanquejat blanquejats blanquejau blanquejava blanquejaven blanquejaves blanquejo blanquejà blanquejàrem blanquejàreu blanquejàs blanquejàssem blanquejàsseu blanquejàssim blanquejàssiu blanquejàvem blanquejàveu occ sept val v
aol
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasfem blasfema blasfemada blasfemades blasfemam blasfemant blasfemar blasfemara blasfemaran blasfemarem blasfemaren blasfemares blasfemareu blasfemaria blasfemarien blasfemaries blasfemarà blasfemaràs blasfemaré blasfemaríem blasfemaríeu blasfemassen blasfemasses blasfemassin blasfemassis blasfemat blasfemats blasfemau blasfemava blasfemaven blasfemaves blasfeme blasfemem blasfemen blasfemes blasfemessen blasfemesses blasfemessin blasfemessis blasfemeu blasfemi blasfemin blasfemis blasfemo blasfemà blasfemàrem blasfemàreu blasfemàs blasfemàssem blasfemàsseu blasfemàssim blasfemàssiu blasfemàvem blasfemàveu blasfemés blasfeméssem blasfemésseu blasfeméssim blasfeméssiu blasfemí occ sept val v
diamhaslaigh

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
diamhasla blaisféim

blat n masc
cruithneacht
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
grán buí

blau adj masc
gorm

blau n masc
ball gorm
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ n masc
gorm ultramhuiríneach

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
gorm phrúiseach

blau de cobalt /ˌbɫaw n masc
gorm cóbailt

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
dúghorm

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
buaiceas
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
biatas bán
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
biatas

blog n masc
blag

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
imshuí
Acció de bloquejar.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bloquege bloquegem bloquegen bloqueges bloquegessen bloquegesses bloquegessin bloquegessis bloquegeu bloquegi bloquegin bloquegis bloquegés bloquegéssem bloquegésseu bloquegéssim bloquegéssiu bloquegí bloqueig bloqueja bloquejada bloquejades bloquejam bloquejant bloquejar bloquejara bloquejaran bloquejarem bloquejaren bloquejares bloquejareu bloquejaria bloquejarien bloquejaries bloquejarà bloquejaràs bloquejaré bloquejaríem bloquejaríeu bloquejassen bloquejasses bloquejassin bloquejassis bloquejat bloquejats bloquejau bloquejava bloquejaven bloquejaves bloquejo bloquejà bloquejàrem bloquejàreu bloquejàs bloquejàssem bloquejàsseu bloquejàssim bloquejàssiu bloquejàvem bloquejàveu occ sept val v
coisc
(esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornar la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(handbol) Aturar, copsar o desviar un tir amb les mans o amb qualsevol altra part del cos dels genolls fins cap amunt.
(voleibol) Interceptar la pilota tirada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
maith
Ple de bondat.

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
poc
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
béal
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
buile

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ bohèmia adj masc
Boihéamach
Relatiu o pertanyent a Bohèmia.

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ n masc
Boihéamach
Persona que habita o és originària de Bohèmia.

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
baoi

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
baghcat

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
ar buile

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
ceo
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
toitcheo

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
bucas

bol n masc
babhla
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
liathróid

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
liathróid
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
beacán
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
Bolavach
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
Bolavach
Persona que habita o és originària de Bolívia.

bol·lard /boɫˈɫaɾt/ /buɫˈɫart/ n masc
ceap ceangail

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
peann

bomba /ˈbom.ba/ n fem
buama
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bomb bomba bombada bombades bombam bombant bombar bombara bombaran bombarem bombaren bombares bombareu bombaria bombarien bombaries bombarà bombaràs bombaré bombaríem bombaríeu bombassen bombasses bombassin bombassis bombat bombats bombau bombava bombaven bombaves bombe bombem bomben bombes bombessen bombesses bombessin bombessis bombeu bombi bombin bombis bombo bombà bombàrem bombàreu bombàs bombàssem bombàsseu bombàssim bombàssiu bombàvem bombàveu bombés bombéssem bombésseu bombéssim bombéssiu bombí occ sept val v
taosc
Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombardege bombardegem bombardegen bombardeges bombardegessen bombardegesses bombardegessin bombardegessis bombardegeu bombardegi bombardegin bombardegis bombardegés bombardegéssem bombardegésseu bombardegéssim bombardegéssiu bombardegí bombardeig bombardeja bombardejada bombardejades bombardejam bombardejant bombardejar bombardejara bombardejaran bombardejarem bombardejaren bombardejares bombardejareu bombardejaria bombardejarien bombardejaries bombardejarà bombardejaràs bombardejaré bombardejaríem bombardejaríeu bombardejassen bombardejasses bombardejassin bombardejassis bombardejat bombardejats bombardejau bombardejava bombardejaven bombardejaves bombardejo bombardejà bombardejàrem bombardejàreu bombardejàs bombardejàssem bombardejàsseu bombardejàssim bombardejàssiu bombardejàvem bombardejàveu occ sept val v
buamáil
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
fear dóiteáin

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
bolgán

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
dord-druma
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
boilgeog
Aire tancat per un tel líquid.

bon /ˈbɔn/ adj masc
maith
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon Nadal Interjection
Nollaig Shona

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
Nollaig Shona agus Athbhliain faoi Mhaise Daoibh!

bon dia Interjection
maidin mhaith

bon vespre Interjection
tráthnóna maith agat

bona nit Interjection
oíche mhaith

bondat /bonˈdat/ /bunˈdat/ n fem
maith

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
álainn

bonítol /boˈni.toɫ/ /buˈni.tuɫ/ n masc
boiníotó Atlantach

bor n masc
bórón

borborigme /boɾ.boˈɾiɡ.me/ /boɾ.boˈɾiɡ.mə/ /bur.buˈɾiɡ.mə/ n masc
geonaíl

bord /ˈbort/ adj masc
tabhartha
Nascut d'uns pares no casats.
Branques noves d'un arbre que surten de la part de baix de la soca i no són d'aprofitament per fer fruit.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ n fem
gar-adhmaid
(nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bord borda bordada bordades bordam bordant bordar bordara bordaran bordarem bordaren bordares bordareu bordaria bordarien bordaries bordarà bordaràs bordaré bordaríem bordaríeu bordassen bordasses bordassin bordassis bordat bordats bordau bordava bordaven bordaves borde bordem borden bordes bordessen bordesses bordessin bordessis bordeu bordi bordin bordis bordo bordà bordàrem bordàreu bordàs bordàssem bordàsseu bordàssim bordàssiu bordàvem bordàveu bordés bordéssem bordésseu bordéssim bordéssiu bordí occ sept val v
amhastraigh

boreal /bo.ɾeˈaɫ/ /bu.ɾeˈaɫ/ adj
bóireach

borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ n masc
burgúin

borgonyó /boɾ.ɣoˈɲo/ /bur.ɡuˈɲo/ /bur.ɣuˈɲo/ adj masc
Burgúnach
Relatiu o pertanyent a la Borgonya.

borgonyó /boɾ.ɣoˈɲo/ /bur.ɡuˈɲo/ /bur.ɣuˈɲo/ n masc
Burgúnach
Persona que habita o és originària de la Borgonya.
(masculí singular) Dialecte del francès que es parla a la Borgonya i en una part del Nivernès i de la Xampanya.

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
bumbóg
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
aigilín

borni /ˈbor.ni/ /ˈbɔr.ni/ bòrnia adj masc
aonsúileach

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
borráiste

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
meisce
(informal) embriaguesa

borrissol /bo.riˈsɔɫ/ /bu.riˈsɔɫ/ n masc
fionnadh

bosc n masc
coill

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ adj masc
Boisniach
Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
Boisniach
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
mála
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
buidéal te

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
bróg
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
cúipéir
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
siopa

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
botalas

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
básadóir

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ adj
luibheolaíocht
Relatiu a l'estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
luibheolaíocht

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
aicseam

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
cnaipe

botó de puny n masc
lúibín cufa

bou n masc
damh tarbh
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
Bol
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
dornálaíocht

boxejar /bok.seˈd͡ʒa/ /bok.seˈd͡ʒaɾ/ /bok.seˈʒa/ /bok.səˈd͡ʒa/ /buk.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boxege boxegem boxegen boxeges boxegessen boxegesses boxegessin boxegessis boxegeu boxegi boxegin boxegis boxegés boxegéssem boxegésseu boxegéssim boxegéssiu boxegí boxeig boxeja boxejada boxejades boxejam boxejant boxejar boxejara boxejaran boxejarem boxejaren boxejares boxejareu boxejaria boxejarien boxejaries boxejarà boxejaràs boxejaré boxejaríem boxejaríeu boxejassen boxejasses boxejassin boxejassis boxejat boxejats boxejau boxejava boxejaven boxejaves boxejo boxejà boxejàrem boxejàreu boxejàs boxejàssem boxejàsseu boxejàssim boxejàssiu boxejàvem boxejàveu occ sept val v
dornáil

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
úth

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
cailpís
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
béic
Crit de l'ase, del lleó.

bramul /bɾaˈmuɫ/ /bɾəˈmuɫ/ n masc
géim
Crit del bou, de la vaca, de l’elefant.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
craobh
Divisió del tronc d'un arbre.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ n masc
ursain
Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brand branda brandada brandades brandam brandant brandar brandara brandaran brandarem brandaren brandares brandareu brandaria brandarien brandaries brandarà brandaràs brandaré brandaríem brandaríeu brandassen brandasses brandassin brandassis brandat brandats brandau brandava brandaven brandaves brande brandem branden brandes brandessen brandesses brandessin brandessis brandeu brandi brandin brandis brando brandà brandàrem brandàreu brandàs brandàssem brandàsseu brandàssim brandàssiu brandàvem brandàveu brandés brandéssem brandésseu brandéssim brandéssiu brandí occ sept val v
bagair
(transitiu) Amenaçar movent una arma o altra cosa contundent que es porta agafada.

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
gríos

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ adj masc
Brasaíleach
Relatiu o pertanyent al Brasil o al seu dialecte.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ n masc
Brasaíleach
Persona que habita o és originària del Brasil.
(masculí singular) Dialecte del portuguès parlat a Brasil.

braç n masc
géag lámh
(anatomia) Extremitat superior del cos.

braçat /bɾaˈsat/ /bɾəˈsat/ n masc
uchtán
Quantitat de llenya o similar que es pot agafar amb els braços.

brea /ˈbɾe.a/ /ˈbɾe.ə/ n fem
pic
Substància negra emprada per impermeabilitzar els vaixells de fusta.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
cíor mheala

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
cliabhán
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
bearna
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.
Pas estret entre muntanyes.
(castellanisme) fractura, divisió, escletxa (diferència entre dos valors socials)

bretó adj masc
Briotáinis
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
Briotáinis
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
achomair
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
achomair
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

bricolatge /bɾi.koˈla.d͡ʒe/ /bɾi.kuˈɫa.d͡ʒə/ n masc
déan féin é

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
srian
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
spéiriúil
Que brilla.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brill brilla brillada brillades brillam brillant brillar brillara brillaran brillarem brillaren brillares brillareu brillaria brillarien brillaries brillarà brillaràs brillaré brillaríem brillaríeu brillassen brillasses brillassin brillassis brillat brillats brillau brillava brillaven brillaves brille brillem brillen brilles brillessen brillesses brillessin brillessis brilleu brilli brillin brillis brillo brillà brillàrem brillàreu brillàs brillàssem brillàsseu brillàssim brillàssiu brillàvem brillàveu brillés brilléssem brillésseu brilléssim brilléssiu brillí occ sept val v
taitin

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
brisa
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
Briotanach

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
broicéad
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brod broda brodada brodades brodam brodant brodar brodara brodaran brodarem brodaren brodares brodareu brodaria brodarien brodaries brodarà brodaràs brodaré brodaríem brodaríeu brodassen brodasses brodassin brodassis brodat brodats brodau brodava brodaven brodaves brode brodem broden brodes brodessen brodesses brodessin brodessis brodeu brodi brodin brodis brodo brodà brodàrem brodàreu brodàs brodàssem brodàsseu brodàssim brodàssiu brodàvem brodàveu brodés brodéssem brodésseu brodéssim brodéssiu brodí occ sept val v
bróidnigh

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
bróidnéireacht

brom n masc
bróimín

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
cleas
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
píobán

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
broincíteas

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ n masc
broincín

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
cré-umha

brot /ˈbɾot/ n masc
ráig
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brou /ˈbɾɔw/ n masc
anraith

bru /ˈbɾu/ bruna bruns adj masc
dunn
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruc n masc
fraoch

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
cailleach
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
asarlaíocht

brut bruta adj masc
salach
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brúidiúil
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

bubó /buˈβo/ n masc
cearc ascaille

buc /ˈbuk/ n masc
cabhail
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.

budell n masc
putóg

bufanda /buˈfan.da/ n fem
cochall

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buf bufa bufada bufades bufam bufant bufar bufara bufaran bufarem bufaren bufares bufareu bufaria bufarien bufaries bufarà bufaràs bufaré bufaríem bufaríeu bufassen bufasses bufassin bufassis bufat bufats bufau bufava bufaven bufaves bufe bufem bufen bufes bufessen bufesses bufessin bufessis bufeu bufi bufin bufis bufo bufà bufàrem bufàreu bufàs bufàssem bufàsseu bufàssim bufàssiu bufàvem bufàveu bufés buféssem bufésseu buféssim buféssiu bufí occ sept val v
séid
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
cornchlár
Moble per a desar el parament de taula del menjador.

bufeta /buˈfe.ta/ /buˈfə.tə/ /buˈfɛ.tə/ n fem
lamhnán
(anatomia) Cavitat membranosa que rep un líquid o gas de l'organisme.
bufeta urinària
(menorquí) butllofa

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
boiseog

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
níochán

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
spréachphlocóid

bugui /ˈbu.ɣi/ n neut
Buiginis
(només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buid buida buidada buidades buidam buidant buidar buidara buidaran buidarem buidaren buidares buidareu buidaria buidarien buidaries buidarà buidaràs buidaré buidaríem buidaríeu buidassen buidasses buidassin buidassis buidat buidats buidau buidava buidaven buidaves buide buidem buiden buides buidessen buidesses buidessin buidessis buideu buidi buidin buidis buido buidà buidàrem buidàreu buidàs buidàssem buidàsseu buidàssim buidàssiu buidàvem buidàveu buidés buidéssem buidésseu buidéssim buidéssiu buidí occ sept val v
bánaigh

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
folamh
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
folús
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
bleib

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ alg bal bull bulla bullen bulles bulli bullia bullida bullides bullien bullies bulliguem bulligueu bullim bullin bullint bullir bullira bulliran bullirem bulliren bullires bullireu bulliria bullirien bulliries bullirà bulliràs bulliré bulliríem bulliríeu bullis bullissen bullisses bullissin bullissis bullit bullits bulliu bullo bulls bullí bullíem bullíeu bullírem bullíreu bullís bullíssem bullísseu bullíssim bullíssiu occ sept val v
bruith beirigh

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
búilime néarógach

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
meánaicme

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
bun

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
sgeig
Acció de burlar-se

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
maorlathas

bust /ˈbust/ n masc
busta

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
bulla
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
clog

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
póca
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
bachall

bàdminton n masc
eiteán

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balsam

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
Baltach

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
cuire

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
barbarach

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
ainmhí

bé adv
bhuel
Correcte, fet de bona manera.

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
bíobalta
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ n neut
Bórach

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
bairille
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búbal /ˈbu.baɫ/ /ˈbu.βəɫ/ n masc
hartaibéist

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
buabhall

búlgar n masc
Bulgáiris
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
bosca litreacha

ca n fem
cá
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
both

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
ceirtlín
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
gruaig
Pèl del cap.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
adhastar

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ adj masc
Caibílis
Referit a la regió algeriana de Cabília, als seus habitants o la seva llengua.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
Caibílis
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.
(invariable) Variant de l'amazic parlat a Cabília, al litoral nord-est d’Algèria.

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
fia odhar

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
cábla

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
gabhar
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ bal cabem caben cabent cabera caberen caberes cabessen cabesses cabessin cabessis cabeu cabi cabia cabien cabies cabo cabran cabre cabrem cabreu cabria cabrien cabries cabrà cabràs cabré cabríem cabríeu cabuda cabudes cabut cabuts cabé cabérem cabéreu cabés cabéssem cabésseu cabéssim cabéssiu cabí cabíem cabíeu cap capiem capieu capiguem capigueu caps càpia càpien càpies càpiga càpiguen càpigues sept val v
oiriúnaigh

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
meannán

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
spáigaire tonn

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
síol cócó
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
pis talún

cactus /ˈkak.tus/ n masc
cachtas

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
gach

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
coileáinín
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
slabhra
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
coinnleoir Muire

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
cathaoir
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
caidmiam

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
corp corpán

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
caiféin

cafè n masc
caife
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
caife bán

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
cac

caiac /kaˈjak/ n masc
cadhc

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
cúiteamh
(golf) Trajectòria corba que descriu la bola en rodolar, generalment en el green, com a conseqüència del pendent del terra, la inclinació de l'herba o el vent.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
bosca
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
sreangdhruma

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
bosca dubh

caixer /kajˈʃe/ /kajˈʃeɾ/ /kaˈʃeɾ/ /kəˈʃe/ n masc
airgeadóir
Persona encarregada de gestionar la caixa de diners.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calafat calafata calafatada calafatades calafatam calafatant calafatar calafatara calafataran calafatarem calafataren calafatares calafatareu calafataria calafatarien calafataries calafatarà calafataràs calafataré calafataríem calafataríeu calafatassen calafatasses calafatassin calafatassis calafatat calafatats calafatau calafatava calafataven calafataves calafate calafatem calafaten calafates calafatessen calafatesses calafatessin calafatessis calafateu calafati calafatin calafatis calafato calafatà calafatàrem calafatàreu calafatàs calafatàssem calafatàsseu calafatàssim calafatàssiu calafatàvem calafatàveu calafatés calafatéssem calafatésseu calafatéssim calafatéssiu calafatí occ sept val v
calc

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
tarraiceán

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
scuid

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
cloichshneachta

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
blaosc

calb /ˈkaɫp/ adj masc
maol

calc /ˈkaɫk/ n masc
lomaistriúchán
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calci n masc
cailciam

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
cailcít

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
áireamhán

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
féilire

calendari gregorià n masc
féilire Ghréagóra

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
te
De temperatura elevada.
adharcach
Excitat sexualment.

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
cailif

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
calafoirniam

call /ˈkaʎ/ n masc
fadharcán
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
teas
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
gruth buí

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
cocán
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
callagrafaíocht

calç /ˈkaɫs/ n fem
aol

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
brístín
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
bróg

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
fobhríste

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
guilmne

cama /ˈka.ma/ n fem
cos
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camacurt /ˌka.maˈkuɾt/ /ˌka.məˈkurt/ adj masc
gearrchosach

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
fíogadán

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
comrádaí
Company amb qui es comparteixen afinitats.
(política) Company de militància socialista o comunista.

camatort /ˌka.maˈtɔɾt/ /ˌka.məˈtɔrt/ adj masc
bórach

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
Cambódach
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
Cambódach
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
seomra

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
freastalaí
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
camall
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camina caminada caminades caminam caminant caminar caminara caminaran caminarem caminaren caminares caminareu caminaria caminarien caminaries caminarà caminaràs caminaré caminaríem caminaríeu caminassen caminasses caminassin caminassis caminat caminats caminau caminava caminaven caminaves camine caminem caminen camines caminessen caminesses caminessin caminessis camineu camini caminin caminis camino caminà caminàrem caminàreu caminàs caminàssem caminàsseu caminàssim caminàssiu caminàvem caminàveu caminés caminéssem caminésseu caminéssim caminéssiu caminí camín occ sept val v
siúil

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
léine
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
leoraí
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
páirc gort
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
gort páirc
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp interior n masc
diamant

campament n masc
campa

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
clog

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
clogás

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
feachtas

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
tuathánach

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
craobh

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
curadh

campus /ˈkam.pus/ n masc
campas

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camufl camufla camuflada camuflades camuflam camuflant camuflar camuflara camuflaran camuflarem camuflaren camuflares camuflareu camuflaria camuflarien camuflaries camuflarà camuflaràs camuflaré camuflaríem camuflaríeu camuflassen camuflasses camuflassin camuflassis camuflat camuflats camuflau camuflava camuflaven camuflaves camufle camuflem camuflen camufles camuflessen camuflesses camuflessin camuflessis camufleu camufli camuflin camuflis camuflo camuflà camuflàrem camuflàreu camuflàs camuflàssem camuflàsseu camuflàssim camuflàssiu camuflàvem camuflàveu camuflés camufléssem camuflésseu camufléssim camufléssiu camuflí occ sept val v
duaithnigh

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
seamaí
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camí /kaˈmi/ n masc
bealach

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
Ceanadach
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
Ceanadach
Persona que habita o és originària del Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
canáil cainéal
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
seansailéir

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cancel cancel·la cancel·lada cancel·lades cancel·lam cancel·lant cancel·lar cancel·lara cancel·laran cancel·larem cancel·laren cancel·lares cancel·lareu cancel·laria cancel·larien cancel·laries cancel·larà cancel·laràs cancel·laré cancel·laríem cancel·laríeu cancel·lassen cancel·lasses cancel·lassin cancel·lassis cancel·lat cancel·lats cancel·lau cancel·lava cancel·laven cancel·laves cancel·le cancel·lem cancel·len cancel·les cancel·lessen cancel·lesses cancel·lessin cancel·lessis cancel·leu cancel·li cancel·lin cancel·lis cancel·lo cancel·là cancel·làrem cancel·làreu cancel·làs cancel·làssem cancel·làsseu cancel·làssim cancel·làssiu cancel·làvem cancel·làveu cancel·lés cancel·léssem cancel·lésseu cancel·léssim cancel·léssiu cancel·lí occ sept val v
cealaigh
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
coinneal

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
iarrthóir

candorós /kan.doˈɾos/ /kən.doˈɾos/ /kən.duˈɾos/ adj masc
soineanta
Que té candor; càndid, ingenu.

canell /kaˈneʎ/ n masc
rosta

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
coinnleoir craobhach

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
feighlí páistí
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
píopa

canonitzar /ka.no.niˈd͡za/ /ka.no.niˈza/ /ka.no.niˈzaɾ/ /kə.no.niˈd͡za/ /kə.nu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canonitz canonitza canonitzada canonitzades canonitzam canonitzant canonitzar canonitzara canonitzaran canonitzarem canonitzaren canonitzares canonitzareu canonitzaria canonitzarien canonitzaries canonitzarà canonitzaràs canonitzaré canonitzaríem canonitzaríeu canonitzassen canonitzasses canonitzassin canonitzassis canonitzat canonitzats canonitzau canonitzava canonitzaven canonitzaves canonitze canonitzem canonitzen canonitzes canonitzessen canonitzesses canonitzessin canonitzessis canonitzeu canonitzi canonitzin canonitzis canonitzo canonitzà canonitzàrem canonitzàreu canonitzàs canonitzàssem canonitzàsseu canonitzàssim canonitzàssiu canonitzàvem canonitzàveu canonitzés canonitzéssem canonitzésseu canonitzéssim canonitzéssiu canonitzí occ sept val v
canónaigh
L'església, considerar sant a algú afegir-lo al cànon.

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
bagún
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
tuirse

cansar /kanˈsa/ /kanˈsaɾ/ /kənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cans cansa cansada cansades cansam cansant cansar cansara cansaran cansarem cansaren cansares cansareu cansaria cansarien cansaries cansarà cansaràs cansaré cansaríem cansaríeu cansassen cansasses cansassin cansassis cansat cansats cansau cansava cansaven cansaves canse cansem cansen canses cansessen cansesses cansessin cansessis canseu cansi cansin cansis canso cansà cansàrem cansàreu cansàs cansàssem cansàsseu cansàssim cansàssiu cansàvem cansàveu cansés canséssem cansésseu canséssim canséssiu cansí occ sept val v
tuirsigh

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
tuirseach

cant /ˈkan/ /ˈkant/ n masc
cantaireacht

cant gregorià n masc
cantaireacht Ghréagórach

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
amhránaí

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
can
Produir música amb la veu.

cantautor /kan.tawˈto/ /kan.tawˈtoɾ/ /kən.təwˈto/ n masc
amhránaí is scríbhneoir

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
coirneál
Encreuament de dos carrers.
(hoquei sobre gel) Cadascun dels quatre angles arrodonits d'una pista de joc, delimitats per les tanques laterals i les tanques de fons.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ adj masc
Cantainis
Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ n masc
Cantainis
Persona que habita o és originària de Canton.
Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
athrú
(esports de pilota) Acció i efecte de reemplaçar un jugador per un altre jugador del mateix equip en el transcurs d'un partit.
(beisbol) Acció dels dos equips d'intercanviar-se les funcions ofensives i defensives al final de cada mitja entrada.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
malartóir airgid

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
cainéal
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
amhrán ceol
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

cançó de bressol n fem
suantraí

caní /kaˈni/ adj masc
cainíneach

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
canablach
antropòfag

canó /kaˈno/ n masc
canóin
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
anord

cap n masc
ceann
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap n neut
bas
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap de setmana n masc
deireadh seachtaine

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
sraith
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
acmhainn
Contingut que cap en un espai concret.
ábaltacht
Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

capatàs /ka.paˈtas/ /kə.pəˈtas/ n masc
maor

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
ábalta
Que té capacitat.
cumasach
Apte o hàbil per fer una cosa.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
séipéal

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
sagart
Sacerdot titular d'una capellania.

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
torbán
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
capabára

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
príomhchathair
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
caipitleachas

capità /ka.piˈta/ n masc
captaen

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
bachlóg
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
fíbín

capsa /ˈkap.sa/ n fem
bosca

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
bacach

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
braighdeanach

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
cochall
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

capça /ˈkap.sa/ n fem
ceann
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
caibidil
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
ionúin
Estimat, volgut.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
aghaidh
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
puimcín
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) caracteritz caracteritza caracteritzada caracteritzades caracteritzam caracteritzant caracteritzar caracteritzara caracteritzaran caracteritzarem caracteritzaren caracteritzares caracteritzareu caracteritzaria caracteritzarien caracteritzaries caracteritzarà caracteritzaràs caracteritzaré caracteritzaríem caracteritzaríeu caracteritzassen caracteritzasses caracteritzassin caracteritzassis caracteritzat caracteritzats caracteritzau caracteritzava caracteritzaven caracteritzaves caracteritze caracteritzem caracteritzen caracteritzes caracteritzessen caracteritzesses caracteritzessin caracteritzessis caracteritzeu caracteritzi caracteritzin caracteritzis caracteritzo caracteritzà caracteritzàrem caracteritzàreu caracteritzàs caracteritzàssem caracteritzàsseu caracteritzàssim caracteritzàssiu caracteritzàvem caracteritzàveu caracteritzés caracteritzéssem caracteritzésseu caracteritzéssim caracteritzéssiu caracteritzí occ sept val v
tréithrigh

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
aitreabúid

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
seilide
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
caramal
Pasta de sucre cremat.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
bior seaca

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
carbhal

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
carbón

carbó /kaɾˈbo/ n masc
gual
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcinogen /kar.siˈnɔ.ʒen/ /kaɾ.siˈnɔ.d͡ʒen/ /kər.siˈnɔ.ʒən/ n masc
carcanaigin

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
carcanóma

card /ˈkart/ n masc
feochadán cluarán

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
cardáil
Pentinar (la llana, el cotó, etc.) amb la carda per poder-la filar millor.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
cairdinéal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
cairdinéalta

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
cairdeolaíocht

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
cardashoithíoch

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
Cairéilis
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
clogaireacht
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
Críostúil

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
corcairdhearg

carn n fem
feoil

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
carnabhal

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
búistéir
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
feoiliteach

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
carbán
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
fillteán
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
sráid
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
réim
Trajectòria professional o pública.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
bóthar
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
barra rotha

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ n masc
eisléir

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
lána

carst /ˈkarst/ n masc
boireann

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
litir
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.

cartaginès /kar.ta.ʒiˈnes/ /kaɾ.ta.d͡ʒiˈnes/ /kər.tə.ʒiˈnɛs/ /kəɾ.tə.ʒiˈnəs/ adj masc
Cartagach
Relatiu o pertanyent a l'antiga Cartago.

cartaginès /kar.ta.ʒiˈnes/ /kaɾ.ta.d͡ʒiˈnes/ /kər.tə.ʒiˈnɛs/ /kəɾ.tə.ʒiˈnəs/ n masc
Cartagach
Persona que habitava o era originària de l'antiga Cartago.

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
sparán
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
loingeán

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
cairtchlár

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
bliosán

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
carachtar
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
artaire caratach

cas n masc
cás
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
tuiseal
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
claontuiseal

casa /ˈka.za/ n fem
teach baile
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
bainis
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas casa casada casades casam casant casar casara casaran casarem casaren casares casareu casaria casarien casaries casarà casaràs casaré casaríem casaríeu casassen casasses casassin casassis casat casats casau casava casaven casaves case casem casen cases casessen casesses casessin casessis caseu casi casin casis caso casà casàrem casàreu casàs casàssem casàsseu casàssim casàssiu casàvem casàveu casés caséssem casésseu caséssim caséssiu casí occ sept val v
pós
Contraure matrimoni.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
pósta

casc /ˈkask/ n masc
ceannbheart
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
sail chnis

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
scilléad
Pot amb mànec que es posa al foc per a escalfar líquids.

castanya n fem
castán
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castell /kasˈteʎ/ n masc
caisleán
Fortificació defensiva.

castellà adj masc
Spáinnis
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
Caistílis
Natural de Castella.
Spáinnis
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ alg bal castig castiga castigada castigades castigam castigant castigar castigara castigaran castigarem castigaren castigares castigareu castigaria castigarien castigaries castigarà castigaràs castigaré castigaríem castigaríeu castigassen castigasses castigassin castigassis castigat castigats castigau castigava castigaven castigaves castigo castigue castiguem castiguen castigues castiguessen castiguesses castiguessin castiguessis castigueu castigui castiguin castiguis castigués castiguéssem castiguésseu castiguéssim castiguéssiu castiguí castigà castigàrem castigàreu castigàs castigàssem castigàsseu castigàssim castigàssiu castigàvem castigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
aifir
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
béabhar
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

casualitat /ka.zu.a.ɫiˈtat/ /kə.zu.ə.ɫiˈtat/ n fem
seans

català adj masc
Catalóinis
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
Catalóinis
Natural de Catalunya.
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
ceirín
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
réama
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
ardeaglais

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
catagóir

categoria lèxica n fem
roinn chainte

catifa /kaˈti.fa/ n fem
cairpéad

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
caitian

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
ceathair déag

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
an ceathrú ... déag

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
caisealóid

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
anachain
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

cau /ˈkaw/ n masc
brocais
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ adj masc
Cugasach
Relatiu o pertanyent al Caucas.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ n masc
Cugasach
Persona que habita o és originària del Caucas.

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ adj masc
Cugasach

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
tit
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

causa /ˈkaw.za/ n fem
réasún
Motiu, explicació, el perquè.

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cauteritz cauteritza cauteritzada cauteritzades cauteritzaia cauteritzaien cauteritzaies cauteritzam cauteritzant cauteritzar cauteritzara cauteritzaran cauteritzarem cauteritzaren cauteritzares cauteritzareu cauteritzaria cauteritzarien cauteritzaries cauteritzariva cauteritzariven cauteritzarives cauteritzarà cauteritzaràs cauteritzaré cauteritzaríem cauteritzaríeu cauteritzarívem cauteritzaríveu cauteritzassen cauteritzasses cauteritzassin cauteritzassis cauteritzat cauteritzats cauteritzau cauteritzava cauteritzaven cauteritzaves cauteritzavi cauteritzavo cauteritze cauteritzeguem cauteritzeguessa cauteritzeguessen cauteritzeguesses cauteritzegueu cauteritzegués cauteritzeguéssom cauteritzeguéssou cauteritzem cauteritzen cauteritzes cauteritzessa cauteritzessen cauteritzesses cauteritzessi cauteritzessin cauteritzessis cauteritzeu cauteritzi cauteritzin cauteritzis cauteritzo cauteritzos cauteritzs cauteritzà cauteritzàiem cauteritzàieu cauteritzàrem cauteritzàreu cauteritzàs cauteritzàssem cauteritzàsseu cauteritzàssim cauteritzàssiu cauteritzàvem cauteritzàvets cauteritzàveu cauteritzàvom cauteritzés cauteritzéssem cauteritzésseu cauteritzéssim cauteritzéssiu cauteritzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
loisc

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n masc
seaimpéin
(normalment no comptable) Xampany català.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
capall each
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
ridire capall
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
capall mara

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
ridire
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleresc /ka.va.ʎeˈɾesk/ /ka.βa.ʎeˈɾesk/ /kə.və.ʎəˈɾɛsk/ /kə.βə.ʎəˈɾɛsk/ adj masc
ridiriúil

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
marcra
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallerós /ka.va.ʎeˈɾos/ /ka.βa.ʎeˈɾos/ /kə.və.ʎəˈɾos/ /kə.βə.ʎəˈɾos/ adj masc
ridiriúil

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
tochail

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
cuas
Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal n fem
cuas an bhoilg

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
fiach
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
fiagaí sealgaire

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
seilg

ce n fem
coll
Lletra c/C.

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
oinniún

cec cega adj
dall
Que no hi veu.

cec n masc
caochán
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cefaloraquidi /ˌsɛ.fa.ɫo.raˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫo.rəˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫu.rəˈki.ði/ adj masc
ceirbrispíonach

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
tinneas cinn

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ceg cega cegada cegades cegam cegant cegar cegara cegaran cegarem cegaren cegares cegareu cegaria cegarien cegaries cegarà cegaràs cegaré cegaríem cegaríeu cegassen cegasses cegassin cegassis cegat cegats cegau cegava cegaven cegaves cego cegue ceguem ceguen cegues ceguessen ceguesses ceguessin ceguessis cegueu cegui ceguin ceguis cegués ceguéssem ceguésseu ceguéssim ceguéssiu ceguí cegà cegàrem cegàreu cegàs cegàssem cegàsseu cegàssim cegàssiu cegàvem cegàveu occ sept val v
caoch

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
daille

cel n masc
aer spéir
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
spéir aer
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) celebr celebra celebrada celebrades celebram celebrant celebrar celebrara celebraran celebrarem celebraren celebrares celebrareu celebraria celebrarien celebraries celebrarà celebraràs celebraré celebraríem celebraríeu celebrassen celebrasses celebrassin celebrassis celebrat celebrats celebrau celebrava celebraven celebraves celebre celebrem celebren celebres celebressen celebresses celebressin celebressis celebreu celebri celebrin celebris celebro celebrà celebràrem celebràreu celebràs celebràssem celebràsseu celebràssim celebràssiu celebràvem celebràveu celebrés celebréssem celebrésseu celebréssim celebréssiu celebrí occ sept val v
ceiliúir
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
Fer activitats festives.

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
ceileiste

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
mala fabhra
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ adj
Ceiltis
Propi dels celtes.

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ n neut
Ceilteach
Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
reilig

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
luaith

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
luaithreadán

cens /ˈsens/ /ˈsens/ /ˈsɛns/ n masc
daonáireamh

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
céad

central nuclear n fem
cumhachtstáisiún núicléach

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
ionad
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
ceantúir

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
ceintiméadar
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
céir

cercador /ser.kaˈðo/ /seɾ.kaˈðoɾ/ /sər.kəˈðo/ n masc
inneall cuardaigh
(informàtica) Eina de cerca consistent en una base de dades de pàgines web indexades automàticament, que permet a l'usuari de fer consultes a partir d'una o més paraules que apareguin en els documents indexats per mitjà d'un llenguatge d'interrogació.

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
cuardaigh
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
ciorcal
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
ceirbreach

ceri n masc
ceiriam
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cert /ˈsɛrt/ adj masc
fíor
Conforme a la realitat, veritable.
cinnte
Segur, sens dubte.

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
cinnteacht

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
teastas
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

ceruli /səˈɾu.ɫi/ n masc
ceiriúlach

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
lao eilite

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
inchinn
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
beoir leann
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cervical /ser.βiˈkaɫ/ /seɾ.viˈkaɫ/ /seɾ.βiˈkaɫ/ /sər.biˈkaɫ/ /səɾ.viˈkaɫ/ adj
ceirbheacsach

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
criaga

cesi n masc
caeisiam

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
gearradh Caesarach

cian /siˈan/ n masc
cian

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ n masc
cibirionsaí

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
colm

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
timthriall

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
rothaíocht

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
rothaí

cicló /siˈkɫo/ n masc
cioclón

científic /si.enˈti.fik/ n masc
eolaí
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
bod
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
toitín

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
toitín

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
eala

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
storc corr bhán

cigró /siˈɣɾo/ n masc
sicphiseánach

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
sorcóir
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
uachtar

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
stroighin suimint

cinabri n masc
cionnabar

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
cúig
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
pictiúrlann

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
caoga

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
caogadú

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
cúigiú

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
ribín
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.

cinturó n masc
crios
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
sorcas
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
laethúil

circuit /sirˈkujt/ n masc
ciorcad
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circulació /sir.ku.ɫə.siˈo/ /siɾ.ku.ɫa.siˈo/ n fem
trácht
Trànsit de vehicles per una via.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
ciorclach
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
ciorclach
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ alg ant bal cent circumcid circumcida circumcidada circumcidades circumcidaia circumcidaien circumcidaies circumcidam circumcidant circumcidar circumcidara circumcidaran circumcidarem circumcidaren circumcidares circumcidareu circumcidaria circumcidarien circumcidaries circumcidariva circumcidariven circumcidarives circumcidarà circumcidaràs circumcidaré circumcidaríem circumcidaríeu circumcidarívem circumcidaríveu circumcidassen circumcidasses circumcidassin circumcidassis circumcidat circumcidats circumcidau circumcidava circumcidaven circumcidaves circumcidavi circumcidavo circumcide circumcideguem circumcideguessa circumcideguessen circumcideguesses circumcidegueu circumcidegués circumcideguéssom circumcideguéssou circumcidem circumciden circumcides circumcidessa circumcidessen circumcidesses circumcidessi circumcidessin circumcidessis circumcideu circumcidi circumcidin circumcidis circumcido circumcidos circumcids circumcidà circumcidàiem circumcidàieu circumcidàrem circumcidàreu circumcidàs circumcidàssem circumcidàsseu circumcidàssim circumcidàssiu circumcidàvem circumcidàvets circumcidàveu circumcidàvom circumcidés circumcidéssem circumcidésseu circumcidéssim circumcidéssiu circumcidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
imghearr

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
timpeall

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
toisc

cirera n fem
silín
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
máinliacht

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
máinlia

cisalla /siˈza.ʎa/ n fem
deimheas

cisell /siˈzeʎ/ n masc
gearrthóir

cistell n masc
ciseán

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
ciseán
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
sistéal

cistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ n masc
siotaran

cita /ˈsi.ta/ n fem
coinne
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
toghairm
Escrit que demana la compareixença.
rá
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

cito- prefix
cíti-

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
cathróireacht

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
saoránach

ciutat n fem
cathair

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
coirce

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
béasach
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
sibhialtacht

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
eolaíocht

clam /ˈkɫam/ n masc
callán

clamor /kɫaˈmo/ /kɫaˈmoɾ/ /kɫəˈmo/ n
callán

clan /ˈklan/ n masc
clann

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
soiléir
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
gealacán
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
clairnéid

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
clairnéideoir

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
buabhall

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
aicme grád
Tipus, mena
grup, grup classe
rang
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
mianach grád
estil propi, distinció

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
aicmiú
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) classific classifica classificada classificades classificam classificant classificar classificara classificaran classificarem classificaren classificares classificareu classificaria classificarien classificaries classificarà classificaràs classificaré classificaríem classificaríeu classificassen classificasses classificassin classificassis classificat classificats classificau classificava classificaven classificaves classifico classificà classificàrem classificàreu classificàs classificàssem classificàsseu classificàssim classificàssiu classificàvem classificàveu classifique classifiquem classifiquen classifiques classifiquessen classifiquesses classifiquessin classifiquessis classifiqueu classifiqui classifiquin classifiquis classifiqués classifiquéssem classifiquésseu classifiquéssim classifiquéssiu classifiquí occ sept val v
rangaigh
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
baic
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
eochair
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
tairne
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

claudàtor /kɫawˈða.toɾ/ /kɫəwˈða.tor/ n masc
lúibín cearnach

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
séarach

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ n masc
clabhchorda

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
cruitchlár

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
dealrachán branra brád

cleda /ˈkɫe.ða/ /ˈkɫɛ.ðə/ n fem
clíath

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
cléireach

clicar /kɫiˈka/ /kɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) clic clica clicada clicades clicam clicant clicar clicara clicaran clicarem clicaren clicares clicareu clicaria clicarien clicaries clicarà clicaràs clicaré clicaríem clicaríeu clicassen clicasses clicassin clicassis clicat clicats clicau clicava clicaven clicaves clico clicà clicàrem clicàreu clicàs clicàssem clicàsseu clicàssim clicàssiu clicàvem clicàveu clique cliquem cliquen cliques cliquessen cliquesses cliquessin cliquessis cliqueu cliqui cliquin cliquis cliqués cliquéssem cliquésseu cliquéssim cliquéssiu cliquí occ val v
cliceáil

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
custaiméir

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
aer aeráid

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
aeráideach

clip /ˈkɫip/ n masc
fáiscín páipéar
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clivellat /kɫi.veˈʎat/ /kɫi.vəˈʎat/ /kɫi.βeˈʎat/ /kɫi.βəˈʎat/ n masc
gearbach
(botànica) Nom comú de les malalties de les plantes caracteritzades pel desenvolupament de taques o clapes de diferent color o tonalitat en les fulles o els fruits o pel desenvolupament de fissures més o menys profundes en els fruits.

clor n masc
clóirín

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
sliogán

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
loigín

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ bal cloc cloem cloent cloeu cloga cloguem cloguen cloguera clogueren clogueres clogues cloguessen cloguesses cloguessin cloguessis clogueu clogui cloguin cloguis clogué cloguérem cloguéreu clogués cloguéssem cloguésseu cloguéssim cloguéssiu cloguí clos closa closes closos clou clouen clouran cloure clourem cloureu clouria clourien clouries clourà clouràs clouré clouríem clouríeu clous cloíem cloíeu cloïa cloïen cloïes occ val v
druid
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
breallach

club n masc
cumann
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
clasaiceach

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
adharc

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
brillín

coagular /ko.a.ɣuˈɫa/ /ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /ko.ə.ɣuˈɫa/ /ku.ə.ɣuˈɫa/ alg ant bal cent coagul coagula coagulada coagulades coagulaia coagulaien coagulaies coagulam coagulant coagular coagulara coagularan coagularem coagularen coagulares coagulareu coagularia coagularien coagularies coagulariva coagulariven coagularives coagularà coagularàs coagularé coagularíem coagularíeu coagularívem coagularíveu coagulassen coagulasses coagulassin coagulassis coagulat coagulats coagulau coagulava coagulaven coagulaves coagulavi coagulavo coagule coaguleguem coaguleguessa coaguleguessen coaguleguesses coagulegueu coagulegués coaguleguéssom coaguleguéssou coagulem coagulen coagules coagulessa coagulessen coagulesses coagulessi coagulessin coagulessis coaguleu coaguli coagulin coagulis coagulo coagulos coaguls coagulà coagulàiem coagulàieu coagulàrem coagulàreu coagulàs coagulàssem coagulàsseu coagulàssim coagulàssiu coagulàvem coagulàvets coagulàveu coagulàvom coagulés coaguléssem coagulésseu coaguléssim coaguléssiu coagulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
téacht

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
cóbalt

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
clúdach
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
cobra

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobr cobra cobrada cobrades cobram cobrant cobrar cobrara cobraran cobrarem cobraren cobrares cobrareu cobraria cobrarien cobraries cobrarà cobraràs cobraré cobraríem cobraríeu cobrassen cobrasses cobrassin cobrassis cobrat cobrats cobrau cobrava cobraven cobraves cobre cobrem cobren cobres cobressen cobresses cobressin cobressis cobreu cobri cobrin cobris cobro cobrà cobràrem cobràreu cobràs cobràssem cobràsseu cobràssim cobràssiu cobràvem cobràveu cobrés cobréssem cobrésseu cobréssim cobréssiu cobrí occ sept val v
tuill

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ bal cobert coberta cobertes coberts cobreix cobreixen cobreixes cobreixi cobreixin cobreixis cobreixo cobresc cobresqui cobresquin cobresquis cobria cobrien cobries cobriguem cobrigueu cobrim cobrint cobrir cobrira cobriran cobrirem cobriren cobrires cobrireu cobriria cobririen cobriries cobrirà cobriràs cobriré cobriríem cobriríeu cobrisc cobrisca cobrisquen cobrisques cobrissen cobrisses cobrissin cobrissis cobriu cobrix cobrixen cobrixes cobrixo cobrí cobríem cobríeu cobrírem cobríreu cobrís cobríssem cobrísseu cobríssim cobríssiu n-occ occ sept val v
cumhdaigh
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
cócaon

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
cócaireacht

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
crogall

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
cainche

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
comhéifeacht

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
roicéad
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
sloinne

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
cúcamar
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
comhsheasmhacht

coix /ˈkojʃ/ adj masc
bacach

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
adhartán adhairt
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.
adhartán
(beisbol) Cadascun dels tres sacs de lona blanca plens d'escuma, de 38 cm de costat i de 7 a 12 cm de gruix, situats a la primera base, la segona base i la tercera base, que ha de tocar un corredor per a guanyar una base.

col n fem
cabáiste

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
criathar

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ alg ant bal cent col cola colada colades colaia colaien colaies colam colant colar colara colaran colarem colaren colares colareu colaria colarien colaries colariva colariven colarives colarà colaràs colaré colaríem colaríeu colarívem colaríveu colassen colasses colassin colassis colat colats colau colava colaven colaves colavi colavo cole coleguem coleguessa coleguessen coleguesses colegueu colegués coleguéssom coleguéssou colem colen coles colessa colessen colesses colessi colessin colessis coleu coli colin colis colo colos cols colà colàiem colàieu colàrem colàreu colàs colàssem colàsseu colàssim colàssiu colàvem colàvets colàveu colàvom colés coléssem colésseu coléssim coléssiu colí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scag

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
colaistéaról

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
dordéan

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
cóilis

coll n masc
muineál
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
muince

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ alg bal collia collida collides collien collies colliguem colligueu collim collint collir collira colliran collirem colliren collires collireu colliria collirien colliries collirà colliràs colliré colliríem colliríeu collissen collisses collissin collissis collit collits colliu collí collíem collíeu collírem collíreu collís collíssem collísseu collíssim collíssiu cull culla cullen culles culli cullin cullis cullo culls occ sept val v
pioc
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
fómhar

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
róidlianna
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
colm colúr

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ adj masc
Colómach
Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ n masc
Colómach
Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
coilíneachas

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
dath

coltell /koɫˈteʎ/ /kuɫˈteʎ/ n masc
scian
Eina de tall formada per una fulla d'acer més aviat curta i un mànec tradicionalment de fusta.

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
colún
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
colún veirteabrach

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
colúnra

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
uillinn
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·lar /koɫˈɫa/ /koɫˈɫaɾ/ /koˈɫa/ /kuɫˈɫa/ /kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) col col·la col·lada col·lades col·lam col·lant col·lar col·laran col·larem col·laren col·lares col·lareu col·laria col·larien col·laries col·larà col·laràs col·laré col·laríem col·laríeu col·lassen col·lasses col·lassin col·lassis col·lat col·lats col·lau col·lava col·laven col·laves col·le col·lem col·len col·les col·lessen col·lesses col·lessin col·lessis col·leu col·li col·lin col·lis col·lo col·là col·làrem col·làreu col·làs col·làssem col·làsseu col·làssim col·làssiu col·làvem col·làveu col·lés col·léssem col·lésseu col·léssim col·léssiu col·lí occ v
ceap

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
bailiúchán

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
comhghleacaí

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ n masc
scoil

col·loïdal /ko.ɫo.iˈðaɫ/ /koɫ.ɫo.iˈðaɫ/ /ku.ɫu.iˈðaɫ/ /kuɫ.ɫu.iˈðaɫ/ adj
collóideach

com /ˈkom/ adv
conas
De quina forma, manera o mode.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
camóg
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
cianrialtán
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
ceannasaí

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
comhcheangal
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
tosaigh
Fer la primera part d’alguna cosa.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
tráchtáil
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
cóiméad

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
coimisiún
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
coiste

comoditat /ko.mo.ðiˈtat/ /ku.mu.ðiˈtat/ n masc
compord

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
caidreamhach
Persona que acompanya a una altra per algun fi.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
cumann
Acompanyament.
comhlacht
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
comparáid

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
urrann

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ bal comparteix comparteixen comparteixes comparteixi comparteixin comparteixis comparteixo compartesc compartesqui compartesquin compartesquis compartia compartida compartides compartien comparties compartiguem compartigueu compartim compartint compartir compartira compartiran compartirem compartiren compartires compartireu compartiria compartirien compartiries compartirà compartiràs compartiré compartiríem compartiríeu compartisc compartisca compartisquen compartisques compartissen compartisses compartissin compartissis compartit compartits compartiu compartix compartixen compartixes compartixo compartí compartíem compartíeu compartírem compartíreu compartís compartíssem compartísseu compartíssim compartíssiu n-occ occ sept val v
roinn

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
trua

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
coimhlint

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
teaglamaí

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
foirfe

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
ollionad
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
aimpléiseach

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ bal compon componc compondran compondre compondrem compondreu compondria compondrien compondries compondrà compondràs compondré compondríem compondríeu componem componen component componeu componga componguem componguen componguera compongueren compongueres compongues componguessen componguesses componguessin componguessis compongueu compongui componguin componguis compongué componguérem componguéreu compongués componguéssem componguésseu componguéssim componguéssiu componguí componia componien componies compons componíem componíeu compost composta compostes compostos occ val v
cum
Reunir o combinar per formar un tot.
Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
comhdhéanamh
Acció o efecte de compondre

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
comh-
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
comh-
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
ceannach

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
ceannaigh

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
tuig
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
intuigthe

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr comprimeix comprimeixa comprimeixen comprimeixes comprimeixi comprimeixin comprimeixis comprimeixo comprimeixs comprimesc comprimesca comprimesquen comprimesques comprimesqui comprimesquin comprimesquis comprimia comprimida comprimides comprimien comprimies comprimiguem comprimiguera comprimigueren comprimigueres comprimiguessen comprimiguesses comprimiguessin comprimiguessis comprimigueu comprimigueva comprimigueven comprimigueves comprimigué comprimiguérem comprimiguéreu comprimigués comprimiguéssem comprimiguésseu comprimiguéssim comprimiguéssiu comprimiguévem comprimiguéveu comprimim comprimint comprimir comprimira comprimiran comprimirem comprimiren comprimires comprimireu comprimiria comprimirien comprimiries comprimiriva comprimiriven comprimirives comprimirà comprimiràs comprimiré comprimiríem comprimiríeu comprimirívem comprimiríveu comprimisc comprimisca comprimisco comprimiscos comprimisquem comprimisquen comprimisques comprimisqueu comprimissa comprimissen comprimisses comprimissi comprimissin comprimissis comprimist comprimit comprimits comprimiu comprimiva comprimiven comprimives comprimix comprimixa comprimixen comprimixes comprimixi comprimixin comprimixis comprimixo comprimixos comprimí comprimíem comprimíets comprimíeu comprimírem comprimíreu comprimís comprimíscon comprimíssem comprimísseu comprimíssim comprimíssiu comprimíssom comprimíssou comprimívem comprimíveu comprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dlúthaigh

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
cuntasóir
Persona encarregada de portar la comptabilitat en un negoci.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
ríomh
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
aire
Cura, atenció.

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ alg ant bal cent comput computa computada computades computaia computaien computaies computam computant computar computara computaran computarem computaren computares computareu computaria computarien computaries computariva computariven computarives computarà computaràs computaré computaríem computaríeu computarívem computaríveu computassen computasses computassin computassis computat computats computau computava computaven computaves computavi computavo compute computeguem computeguessa computeguessen computeguesses computegueu computegués computeguéssom computeguéssou computem computen computes computessa computessen computesses computessi computessin computessis computeu computi computin computis computo computos computs computà computàiem computàieu computàrem computàreu computàs computàssem computàsseu computàssim computàssiu computàvem computàvets computàveu computàvom computés computéssem computésseu computéssim computéssiu computí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
comhair

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
compás
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.
barra
Unitat de mesura del temps musical.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
contae

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
cunta

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
cuntaois

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
cumannachas

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
cumannach
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
cumannach
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
cumann
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
coiméide

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
coitianta
Ordinari, típic.

conca n fem
duga
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
bean shingil
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ alg ant bal cent concentr concentra concentrada concentrades concentraia concentraien concentraies concentram concentrant concentrar concentrara concentraran concentrarem concentraren concentrares concentrareu concentraria concentrarien concentraries concentrariva concentrariven concentrarives concentrarà concentraràs concentraré concentraríem concentraríeu concentrarívem concentraríveu concentrassen concentrasses concentrassin concentrassis concentrat concentrats concentrau concentrava concentraven concentraves concentravi concentravo concentre concentreguem concentreguessa concentreguessen concentreguesses concentregueu concentregués concentreguéssom concentreguéssou concentrem concentren concentres concentressa concentressen concentresses concentressi concentressin concentressis concentreu concentri concentrin concentris concentro concentros concentrs concentrà concentràiem concentràieu concentràrem concentràreu concentràs concentràssem concentràsseu concentràssim concentràssiu concentràvem concentràvets concentràveu concentràvom concentrés concentréssem concentrésseu concentréssim concentréssiu concentrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cuimsigh

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
coimpeart

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
coincheap
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptualitzar /kon.sep.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈza/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent conceptualitz conceptualitza conceptualitzada conceptualitzades conceptualitzaia conceptualitzaien conceptualitzaies conceptualitzam conceptualitzant conceptualitzar conceptualitzara conceptualitzaran conceptualitzarem conceptualitzaren conceptualitzares conceptualitzareu conceptualitzaria conceptualitzarien conceptualitzaries conceptualitzariva conceptualitzariven conceptualitzarives conceptualitzarà conceptualitzaràs conceptualitzaré conceptualitzaríem conceptualitzaríeu conceptualitzarívem conceptualitzaríveu conceptualitzassen conceptualitzasses conceptualitzassin conceptualitzassis conceptualitzat conceptualitzats conceptualitzau conceptualitzava conceptualitzaven conceptualitzaves conceptualitzavi conceptualitzavo conceptualitze conceptualitzeguem conceptualitzeguessa conceptualitzeguessen conceptualitzeguesses conceptualitzegueu conceptualitzegués conceptualitzeguéssom conceptualitzeguéssou conceptualitzem conceptualitzen conceptualitzes conceptualitzessa conceptualitzessen conceptualitzesses conceptualitzessi conceptualitzessin conceptualitzessis conceptualitzeu conceptualitzi conceptualitzin conceptualitzis conceptualitzo conceptualitzos conceptualitzs conceptualitzà conceptualitzàiem conceptualitzàieu conceptualitzàrem conceptualitzàreu conceptualitzàs conceptualitzàssem conceptualitzàsseu conceptualitzàssim conceptualitzàssiu conceptualitzàvem conceptualitzàvets conceptualitzàveu conceptualitzàvom conceptualitzés conceptualitzéssem conceptualitzésseu conceptualitzéssim conceptualitzéssiu conceptualitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coincheap

concernir /kon.serˈni/ /kon.seɾˈni/ /kon.seɾˈniɾ/ /kon.səɾˈni/ /kun.sərˈni/ alg ant bal centr concerneix concerneixa concerneixen concerneixes concerneixi concerneixin concerneixis concerneixo concerneixs concernesc concernesca concernesquen concernesques concernesqui concernesquin concernesquis concernia concernida concernides concernien concernies concerniguem concerniguera concernigueren concernigueres concerniguessen concerniguesses concerniguessin concerniguessis concernigueu concernigueva concernigueven concernigueves concernigué concerniguérem concerniguéreu concernigués concerniguéssem concerniguésseu concerniguéssim concerniguéssiu concerniguévem concerniguéveu concernim concernint concernir concernira concerniran concernirem concerniren concernires concernireu concerniria concernirien concerniries concerniriva concerniriven concernirives concernirà concerniràs concerniré concerniríem concerniríeu concernirívem concerniríveu concernisc concernisca concernisco concerniscos concernisquem concernisquen concernisques concernisqueu concernissa concernissen concernisses concernissi concernissin concernissis concernist concernit concernits concerniu concerniva concerniven concernives concernix concernixa concernixen concernixes concernixi concernixin concernixis concernixo concernixos concerní concerníem concerníets concerníeu concernírem concerníreu concernís concerníscon concerníssem concernísseu concerníssim concerníssiu concerníssom concerníssou concernívem concerníveu concerníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bain do

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
ceolchoirm
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
consairtín
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
bean leapa

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
comhaontas

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) condens condensa condensada condensades condensam condensant condensar condensara condensaran condensarem condensaren condensares condensareu condensaria condensarien condensaries condensarà condensaràs condensaré condensaríem condensaríeu condensassen condensasses condensassin condensassis condensat condensats condensau condensava condensaven condensaves condense condensem condensen condenses condensessen condensesses condensessin condensessis condenseu condensi condensin condensis condenso condensà condensàrem condensàreu condensàs condensàssem condensàsseu condensàssim condensàssiu condensàvem condensàveu condensés condenséssem condensésseu condenséssim condenséssiu condensí occ sept val v
comhdhlúthaigh

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
coinníoll
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
anlann

conducta /konˈduk.ta/ /konˈduk.tə/ /kunˈduk.tə/ n fem
tiomáint

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
tiománaí
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tiomáin
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
fios
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
cónaidhm

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
léacht

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confessa confessada confessades confessam confessant confessar confessara confessaran confessarem confessaren confessares confessareu confessaria confessarien confessaries confessarà confessaràs confessaré confessaríem confessaríeu confessassen confessasses confessassin confessassis confessat confessats confessau confessava confessaven confessaves confesse confessem confessen confesses confessessen confessesses confessessin confessessis confesseu confessi confessin confessis confesso confessà confessàrem confessàreu confessàs confessàssem confessàsseu confessàssim confessàssiu confessàvem confessàveu confessés confesséssem confessésseu confesséssim confesséssiu confessí confés occ sept val v
admhaigh

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
admháil

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
muinín
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ alg bal confia confiada confiades confiam confiant confiar confiara confiaran confiarem confiaren confiares confiareu confiaria confiarien confiaries confiarà confiaràs confiaré confiaríem confiaríeu confiassen confiasses confiassin confiassis confiat confiats confiau confiava confiaven confiaves confie confiem confien confies confiessen confiesses confiessin confiessis confieu confii confio confià confiàrem confiàreu confiàs confiàssem confiàsseu confiàssim confiàssiu confiàvem confiàveu confiés confiéssem confiésseu confiéssim confiéssiu confií confiï confiïn confiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
cuir in iontaoibh
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
rúnda

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
dianghlasáil

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confirm confirma confirmada confirmades confirmam confirmant confirmar confirmara confirmaran confirmarem confirmaren confirmares confirmareu confirmaria confirmarien confirmaries confirmarà confirmaràs confirmaré confirmaríem confirmaríeu confirmassen confirmasses confirmassin confirmassis confirmat confirmats confirmau confirmava confirmaven confirmaves confirme confirmem confirmen confirmes confirmessen confirmesses confirmessin confirmessis confirmeu confirmi confirmin confirmis confirmo confirmà confirmàrem confirmàreu confirmàs confirmàssem confirmàsseu confirmàssim confirmàssiu confirmàvem confirmàveu confirmés confirméssem confirmésseu confirméssim confirméssiu confirmí occ sept val v
daingnigh
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
coimhlint

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
admháil
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
compord
Acció de confortar, de donar força i coratge en moment de desassossec.
Absència d'incomoditats.

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent congel congela congelada congelades congelaia congelaien congelaies congelam congelant congelar congelara congelaran congelarem congelaren congelares congelareu congelaria congelarien congelaries congelariva congelariven congelarives congelarà congelaràs congelaré congelaríem congelaríeu congelarívem congelaríveu congelassen congelasses congelassin congelassis congelat congelats congelau congelava congelaven congelaves congelavi congelavo congele congeleguem congeleguessa congeleguessen congeleguesses congelegueu congelegués congeleguéssom congeleguéssou congelem congelen congeles congelessa congelessen congelesses congelessi congelessin congelessis congeleu congeli congelin congelis congelo congelos congels congelà congelàiem congelàieu congelàrem congelàreu congelàs congelàssem congelàsseu congelàssim congelàssiu congelàvem congelàvets congelàveu congelàvom congelés congeléssem congelésseu congeléssim congeléssiu congelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
reoigh
Posar a menys de zero graus.

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
comhdháil
Parlament o cambra de representació política.
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
coinín
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
réimniú

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
cónasc
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
tacar
Sèrie, mena, tipus, sort.

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
concas

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
barr

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
comhfhiosach

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
comhfhios
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutivament /kon.se.kuˌti.vaˈment/ /kon.se.kuˌti.βaˈmen/ /kon.sə.kuˌti.vəˈment/ /kun.sə.kuˌti.vəˈmen/ /kun.sə.kuˌti.βəˈmen/ adv
as a chéile

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
airle
Acte o efecte d'aconsellar.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
deoin

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ alg bal consent consenta consenten consentes consenti consentia consentida consentides consentien consenties consentiguem consentigueu consentim consentin consentint consentir consentira consentiran consentirem consentiren consentires consentireu consentiria consentirien consentiries consentirà consentiràs consentiré consentiríem consentiríeu consentis consentissen consentisses consentissin consentissis consentit consentits consentiu consento consents consentí consentíem consentíeu consentírem consentíreu consentís consentíssem consentísseu consentíssim consentíssiu eiv occ sept v.cent val v
toiligh

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
iarmhairt

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
coimeádach
Que conserva.

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
comhsheasmhacht

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
consalacht

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ alg ant bal cent consolid consolida consolidada consolidades consolidaia consolidaien consolidaies consolidam consolidant consolidar consolidara consolidaran consolidarem consolidaren consolidares consolidareu consolidaria consolidarien consolidaries consolidariva consolidariven consolidarives consolidarà consolidaràs consolidaré consolidaríem consolidaríeu consolidarívem consolidaríveu consolidassen consolidasses consolidassin consolidassis consolidat consolidats consolidau consolidava consolidaven consolidaves consolidavi consolidavo consolide consolideguem consolideguessa consolideguessen consolideguesses consolidegueu consolidegués consolideguéssom consolideguéssou consolidem consoliden consolides consolidessa consolidessen consolidesses consolidessi consolidessin consolidessis consolideu consolidi consolidin consolidis consolido consolidos consolids consolidà consolidàiem consolidàieu consolidàrem consolidàreu consolidàs consolidàssem consolidàsseu consolidàssim consolidàssiu consolidàvem consolidàvets consolidàveu consolidàvom consolidés consolidéssem consolidésseu consolidéssim consolidéssiu consolidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
neartaigh

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
consan

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
diongbháilte
Que no es troba subjecte al canvi.

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
réaltbhuíon

constipat /kons.tiˈpat/ /kuns.tiˈpat/ n masc
slaghdán

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
bunreachtúil

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
bunreacht

constructivisme n masc
tógachas

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
tóg
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ n fem
diongbháil

consuetudinàriament /kon.su.e.tu.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /kon.su.e.tu.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /kon.su.ə.tu.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /kun.su.ə.tu.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
iondúil

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ bal centr consum consuma consumeix consumeixen consumeixes consumeixi consumeixin consumeixis consumeixo consumen consumes consumesc consumesqui consumesquin consumesquis consumi consumia consumida consumides consumien consumies consumiguem consumigueu consumim consumin consumint consumir consumira consumiran consumirem consumiren consumires consumireu consumiria consumirien consumiries consumirà consumiràs consumiré consumiríem consumiríeu consumis consumisc consumisca consumisquen consumisques consumissen consumisses consumissin consumissis consumit consumits consumiu consumix consumixen consumixes consumixo consumo consums consumí consumíem consumíeu consumírem consumíreu consumís consumíssem consumísseu consumíssim consumíssiu n-occ occ sept val v
caith

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
tógáil

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contagia contagiada contagiades contagiam contagiant contagiar contagiara contagiaran contagiarem contagiaren contagiares contagiareu contagiaria contagiarien contagiaries contagiarà contagiaràs contagiaré contagiaríem contagiaríeu contagiassen contagiasses contagiassin contagiassis contagiat contagiats contagiau contagiava contagiaven contagiaves contagie contagiem contagien contagies contagiessen contagiesses contagiessin contagiessis contagieu contagii contagio contagià contagiàrem contagiàreu contagiàs contagiàssem contagiàsseu contagiàssim contagiàssiu contagiàvem contagiàveu contagiés contagiéssem contagiésseu contagiéssim contagiéssiu contagií contagiï contagiïn contagiïs occ sept val v
galraigh

contagiós /kon.ta.d͡ʒiˈos/ /kon.ta.ʒiˈos/ /kon.tə.ʒiˈos/ /kun.tə.ʒiˈos/ adj masc
gabhálach

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ alg ant bal cent contamina contaminada contaminades contaminaia contaminaien contaminaies contaminam contaminant contaminar contaminara contaminaran contaminarem contaminaren contaminares contaminareu contaminaria contaminarien contaminaries contaminariva contaminariven contaminarives contaminarà contaminaràs contaminaré contaminaríem contaminaríeu contaminarívem contaminaríveu contaminassen contaminasses contaminassin contaminassis contaminat contaminats contaminau contaminava contaminaven contaminaves contaminavi contaminavo contamine contamineguem contamineguessa contamineguessen contamineguesses contaminegueu contaminegués contamineguéssom contamineguéssou contaminem contaminen contamines contaminessa contaminessen contaminesses contaminessi contaminessin contaminessis contamineu contamini contaminin contaminis contamino contaminos contaminà contaminàiem contaminàieu contaminàrem contaminàreu contaminàs contaminàssem contaminàsseu contaminàssim contaminàssiu contaminàvem contaminàvets contaminàveu contaminàvom contaminés contaminéssem contaminésseu contaminéssim contaminéssiu contaminí contamín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
truailligh

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
inis

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
scéal
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
coimeádán
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

content /konˈten/ /konˈtent/ /kunˈten/ adj masc
áthas

context /kunˈtekst/ n masc
comhthéacs

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
mór-roinn
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continental /kon.ti.nenˈtaɫ/ /kon.ti.nənˈtaɫ/ /kun.ti.nənˈtaɫ/ adj
mór-roinneach

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ adv
de ghréas

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
in aghaidh
Relació que denota oposició.

contra corrent adv
in aghaidh srutha

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ alg ant bal cent contraatac contraataca contraatacada contraatacades contraatacaia contraatacaien contraatacaies contraatacam contraatacant contraatacar contraatacara contraatacaran contraatacarem contraatacaren contraatacares contraatacareu contraatacaria contraatacarien contraatacaries contraatacariva contraatacariven contraatacarives contraatacarà contraatacaràs contraatacaré contraatacaríem contraatacaríeu contraatacarívem contraatacaríveu contraatacassen contraatacasses contraatacassin contraatacassis contraatacat contraatacats contraatacau contraatacava contraatacaven contraatacaves contraatacavi contraatacavo contraataco contraatacos contraatacà contraatacàiem contraatacàieu contraatacàrem contraatacàreu contraatacàs contraatacàssem contraatacàsseu contraatacàssim contraatacàssiu contraatacàvem contraatacàvets contraatacàveu contraatacàvom contraataque contraataqueguem contraataqueguessa contraataqueguessen contraataqueguesses contraataquegueu contraataquegués contraataqueguéssom contraataqueguéssou contraataquem contraataquen contraataques contraataquessa contraataquessen contraataquesses contraataquessi contraataquessin contraataquessis contraataqueu contraataqui contraataquin contraataquis contraataqués contraataquéssem contraataquésseu contraataquéssim contraataquéssiu contraataquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
frithionsaigh

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
olldord

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ alg ant bal cent contract contracta contractada contractades contractaia contractaien contractaies contractam contractant contractar contractara contractaran contractarem contractaren contractares contractareu contractaria contractarien contractaries contractariva contractariven contractarives contractarà contractaràs contractaré contractaríem contractaríeu contractarívem contractaríveu contractassen contractasses contractassin contractassis contractat contractats contractau contractava contractaven contractaves contractavi contractavo contracte contracteguem contracteguessa contracteguessen contracteguesses contractegueu contractegués contracteguéssom contracteguéssou contractem contracten contractes contractessa contractessen contractesses contractessi contractessin contractessis contracteu contracti contractin contractis contracto contractos contracts contractà contractàiem contractàieu contractàrem contractàreu contractàs contractàssem contractàsseu contractàssim contractàssiu contractàvem contractàvets contractàveu contractàvom contractés contractéssem contractésseu contractéssim contractéssiu contractí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fostaigh

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
conradh
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contraescarpa /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pa/ /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pə/ n fem
frithbhalla

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
ollbhasún

contramestre /ˌkon.tɾaˈmes.tɾe/ n masc
bósan
Membre de la tripulació d'una nau que fa funcions administratives i comanda directament els mariners.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
pasfhocal focal faire

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
crap

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
smacht
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) control controla controlada controlades controlam controlant controlar controlara controlaran controlarem controlaren controlares controlareu controlaria controlarien controlaries controlarà controlaràs controlaré controlaríem controlaríeu controlassen controlasses controlassin controlassis controlat controlats controlau controlava controlaven controlaves controle controlem controlen controles controlessen controlesses controlessin controlessis controleu controli controlin controlis controlo controlà controlàrem controlàreu controlàs controlàssem controlàsseu controlàssim controlàssiu controlàvem controlàveu controlés controléssem controlésseu controléssim controléssiu controlí occ sept val v
ceansaigh
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
ceirtleán uirbeach

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ adj
gnásúil

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
clochar

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
comhrá
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ bal convencem convencen convencent convencera convenceran convencerem convenceren convenceres convencereu convenceria convencerien convenceries convencerà convenceràs convenceré convenceríem convenceríeu convences convencessen convencesses convencessin convencessis convenceu convenci convencia convencien convencies convencin convencis convencé convencérem convencéreu convencés convencéssem convencésseu convencéssim convencéssiu convencí convencíem convencíeu convenç convença convenço convençuda convençudes convençut convençuts convèncer convéncer eiv occ sept v.cent val v
cuir abhaile ar

cony /ˈkoɲ/ n masc
pit

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
a fhios a bheith agat
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
aithin
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
buille
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'ull n masc
spléachadh
Esguard breu.

cop de puny n masc
buille

copel·la /koˈpɛ.ɫa/ /koˈpɛ.ɫɛ/ /koˈpɛɫ.ɫa/ /koˈpɛɫ.ɫə/ /kuˈpɛ.ɫə/ /kuˈpɛɫ.ɫə/ n fem
cupa

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
coipeirniciam

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) copia copiada copiades copiam copiant copiar copiara copiaran copiarem copiaren copiares copiareu copiaria copiarien copiaries copiarà copiaràs copiaré copiaríem copiaríeu copiassen copiasses copiassin copiassis copiat copiats copiau copiava copiaven copiaves copie copiem copien copies copiessen copiesses copiessin copiessis copieu copii copio copià copiàrem copiàreu copiàs copiàssem copiàsseu copiàssim copiàssiu copiàvem copiàveu copiés copiéssem copiésseu copiéssim copiéssiu copií copiï copiïn copiïs occ sept val v
cóipeáil
Reproduir un text o document original.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
Coptach
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
Coptach
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
Coptais
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
croí
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
cór
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
misneach
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
fiach fiach dubh
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
carbhat
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
téad rópa
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

coreligionari /ko.re.ɫi.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.re.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.rə.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ku.rə.ɫi.ʒi.uˈna.ɾi/ n masc
comhchreidmheach

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
cóiréagrafaíocht

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
Cóiréis
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
Cóiréis
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkɔrn/ n masc
adharc
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn anglès n masc
corn Sasanach

corn de caça n masc
corn fiaigh

cornella /koɾˈne.ʎa/ /koɾˈne.ʎə/ /kurˈne.ʎə/ n fem
caróg dhubh

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
coirnéad
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
coirnis
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
corn na flúirse
Símbol del corn de l'abundància.

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
atoradh

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
coróin

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
corónú

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
coróinvíreas

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
cró

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
ceartú

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
beacht

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
dorchla
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ alg ant bal centr corregeix corregeixa corregeixen corregeixes corregeixi corregeixin corregeixis corregeixo corregeixs corregesc corregesca corregesquen corregesques corregesqui corregesquin corregesquis corregia corregida corregides corregien corregies corregiguem corregiguera corregigueren corregigueres corregiguessen corregiguesses corregiguessin corregiguessis corregigueu corregigueva corregigueven corregigueves corregigué corregiguérem corregiguéreu corregigués corregiguéssem corregiguésseu corregiguéssim corregiguéssiu corregiguévem corregiguéveu corregim corregint corregir corregira corregiran corregirem corregiren corregires corregireu corregiria corregirien corregiries corregiriva corregiriven corregirives corregirà corregiràs corregiré corregiríem corregiríeu corregirívem corregiríveu corregisc corregisca corregisco corregiscos corregisquem corregisquen corregisques corregisqueu corregissa corregissen corregisses corregissi corregissin corregissis corregist corregit corregits corregiu corregiva corregiven corregives corregix corregixa corregixen corregixes corregixi corregixin corregixis corregixo corregixos corregí corregíem corregíets corregíeu corregírem corregíreu corregís corregíscon corregíssem corregísseu corregíssim corregíssiu corregíssom corregíssou corregívem corregíveu corregíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
beachtaigh

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
sreabh
Massa que flueix contínuament.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
eachlach
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
ríomhphost

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corrobor corrobora corroborada corroborades corroboram corroborant corroborar corroborara corroboraran corroborarem corroboraren corroborares corroborareu corroboraria corroborarien corroboraries corroborarà corroboraràs corroboraré corroboraríem corroboraríeu corroborassen corroborasses corroborassin corroborassis corroborat corroborats corroborau corroborava corroboraven corroboraves corrobore corroborem corroboren corrobores corroboressen corroboresses corroboressin corroboressis corroboreu corrobori corroborin corroboris corroboro corroborà corroboràrem corroboràreu corroboràs corroboràssem corroboràsseu corroboràssim corroboràssiu corroboràvem corroboràveu corroborés corroboréssem corroborésseu corroboréssim corroboréssiu corroborí occ sept val v
neartaigh le

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ bal corromp corrompa corrompem corrompen corrompent corrompera corromperen corromperes corrompes corrompessen corrompesses corrompessin corrompessis corrompeu corrompi corrompia corrompien corrompies corrompin corrompis corrompo corrompran corrompre corromprem corrompreu corrompria corromprien corrompries corromprà corrompràs corrompré corrompríem corrompríeu corromps corrompuda corrompudes corromput corromputs corrompé corrompérem corrompéreu corrompés corrompéssem corrompésseu corrompéssim corrompéssiu corrompí corrompíem corrompíeu occ sept val v
truailligh
Metafòricament, pervertir, viciar els bons costums.
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
crann fuinte
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesant, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
cúirteoir

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
cuirtín
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
lách

cos n masc
corp
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
rud
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
col ceathar

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
fuaigh

cost /ˈkɔst/ n masc
costas

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
cósta
Part de la terra que toca al mar.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ adj masc
Cósta Ríceach
Relatiu o pertanyent a Costa Rica.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ n masc
Cósta Ríceach
Persona que habita o és originària de Costa Rica.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cost costa costada costades costam costant costar costara costaran costarem costaren costares costareu costaria costarien costaries costarà costaràs costaré costaríem costaríeu costassen costasses costassin costassis costat costats costau costava costaven costaves coste costem costen costes costessen costesses costessin costessis costeu costi costin costis costo costà costàrem costàreu costàs costàssem costàsseu costàssim costàssiu costàvem costàveu costés costéssem costésseu costéssim costéssiu costí occ sept val v
cosain

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
taobh
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
easna
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
cleachtadh

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
col ceathrair

cosí prim n masc
col seisir

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
carr
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
cadás

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
copar
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
pluais

covar /koˈva/ /koˈvaɾ/ /koˈβa/ /kuˈva/ /kuˈβa/ alg ant bal cent cou cous cov cova covada covades covaia covaien covaies covaieu covam covant covar covara covaran covarem covaren covares covareu covaria covarien covaries covariva covariven covarives covarà covaràs covaré covaríem covaríeu covarívem covaríveu covassen covasses covassin covassis covat covats covau covava covaven covaves covavi covavo cove coveguem coveguessa coveguessen coveguesses covegueu covegués coveguéssom coveguéssou covem coven coves covessa covessen covesses covessi covessin covessis coveu covi covin covis covo covos covà covàiem covàrem covàreu covàs covàssem covàsseu covàssim covàssiu covàvem covàvets covàveu covàvom covés covéssem covésseu covéssim covéssiu coví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
gor

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
meata
Que no té coratge.

coça /ˈko.sa/ /ˈko.sə/ n fem
speach

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
portán
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
blaosc

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
blaoisce

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
inchreidteacht

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
borrúlacht

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
biolar

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
uachtar
Part greixosa de la llet.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crem crema cremada cremades cremam cremant cremar cremara cremaran cremarem cremaren cremares cremareu cremaria cremarien cremaries cremarà cremaràs cremaré cremaríem cremaríeu cremassen cremasses cremassin cremassis cremat cremats cremau cremava cremaven cremaves creme cremem cremen cremes cremessen cremesses cremessin cremessis cremeu cremi cremin cremis cremo cremà cremàrem cremàreu cremàs cremàssem cremàsseu cremàssim cremàssiu cremàvem cremàveu cremés creméssem cremésseu creméssim creméssiu cremí occ sept val v
dóigh
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
pancóg

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
clapsholas

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
curca

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
cailc

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
crois cros
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) creu creua creuada creuades creuam creuant creuar creuara creuaran creuarem creuaren creuares creuareu creuaria creuarien creuaries creuarà creuaràs creuaré creuaríem creuaríeu creuassen creuasses creuassin creuassis creuat creuats creuau creuava creuaven creuaves creue creuem creuen creues creuessen creuesses creuessin creuessis creueu creui creuin creuis creuo creuà creuàrem creuàreu creuàs creuàssem creuàsseu creuàssim creuàssiu creuàvem creuàveu creués creuéssem creuésseu creuéssim creuéssiu creuí occ sept val v
téigh trasna
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
cúrsóir
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
Nau transversal d'una església.
aistear mara
Viatge turístic en vaixell.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
creid
Tenir confiança.

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cria criada criades criam criant criar criara criaran criarem criaren criares criareu criaria criarien criaries criarà criaràs criaré criaríem criaríeu criassen criasses criassin criassis criat criats criau criava criaven criaves crie criem crien cries criessen criesses criessin criessis crieu crii crio crià criàrem criàreu criàs criàssem criàsseu criàssim criàssiu criàvem criàveu criés criéssem criésseu criéssim criéssiu crií criï criïn criïs occ sept val v
póraigh

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
glaoch
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
béic
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.

crim /ˈkɾim/ n masc
coir

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
coirpeach
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
coirpeach
Qui comet un crim.

criptó n masc
crioptón

criquet n masc
cruicéad

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
órscoth

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
aothú

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
grán rósta

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
Críostadélfiach

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
criostal

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ adj masc
criostalach
Relatiu o pertanyent al cristall.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
Críostaíocht

cristianitzar /kɾis.ti.a.niˈd͡za/ /kɾis.ti.a.niˈza/ /kɾis.ti.a.niˈzaɾ/ /kɾis.ti.ə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cristianitz cristianitza cristianitzada cristianitzades cristianitzam cristianitzant cristianitzar cristianitzara cristianitzaran cristianitzarem cristianitzaren cristianitzares cristianitzareu cristianitzaria cristianitzarien cristianitzaries cristianitzarà cristianitzaràs cristianitzaré cristianitzaríem cristianitzaríeu cristianitzassen cristianitzasses cristianitzassin cristianitzassis cristianitzat cristianitzats cristianitzau cristianitzava cristianitzaven cristianitzaves cristianitze cristianitzem cristianitzen cristianitzes cristianitzessen cristianitzesses cristianitzessin cristianitzessis cristianitzeu cristianitzi cristianitzin cristianitzis cristianitzo cristianitzà cristianitzàrem cristianitzàreu cristianitzàs cristianitzàssem cristianitzàsseu cristianitzàssim cristianitzàssiu cristianitzàvem cristianitzàveu cristianitzés cristianitzéssem cristianitzésseu cristianitzéssim cristianitzéssiu cristianitzí occ sept val v
críostaigh

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
Críostaí
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crit /ˈkɾit/ n masc
scread

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
crosáid

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ croata adj masc
Crótach Cróitis
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
crosáidí
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
Cróitis Crótach
Persona originaria de Croàcia.
Cróitis
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
croissant

crom n masc
cróimiam

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
crómasóm

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ adj masc
crómatach

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
croineolaíocht

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
cronaiméadar

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
bata croise
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ crusos adj masc
amh
No cuit, o no prou cuit.

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
ainiochtach

crup /ˈkɾup/ n masc
tochtán

cruspir /kɾusˈpi/ /kɾusˈpiɾ/ alg ant bal centr cruspeix cruspeixa cruspeixen cruspeixes cruspeixi cruspeixin cruspeixis cruspeixo cruspeixs cruspesc cruspesca cruspesquen cruspesques cruspesqui cruspesquin cruspesquis cruspia cruspida cruspides cruspien cruspies cruspiguem cruspiguera cruspigueren cruspigueres cruspiguessen cruspiguesses cruspiguessin cruspiguessis cruspigueu cruspigueva cruspigueven cruspigueves cruspigué cruspiguérem cruspiguéreu cruspigués cruspiguéssem cruspiguésseu cruspiguéssim cruspiguéssiu cruspiguévem cruspiguéveu cruspim cruspint cruspir cruspira cruspiran cruspirem cruspiren cruspires cruspireu cruspiria cruspirien cruspiries cruspiriva cruspiriven cruspirives cruspirà cruspiràs cruspiré cruspiríem cruspiríeu cruspirívem cruspiríveu cruspisc cruspisca cruspisco cruspiscos cruspisquem cruspisquen cruspisques cruspisqueu cruspissa cruspissen cruspisses cruspissi cruspissin cruspissis cruspist cruspit cruspits cruspiu cruspiva cruspiven cruspives cruspix cruspixa cruspixen cruspixes cruspixi cruspixin cruspixis cruspixo cruspixos cruspí cruspíem cruspíets cruspíeu cruspírem cruspíreu cruspís cruspíscon cruspíssem cruspísseu cruspíssim cruspíssiu cruspíssom cruspíssou cruspívem cruspíveu cruspíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
alp
(Col·loquial) Menjar amb afany.

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
crústach
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
crosbhóthar
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
cráitéar

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ bal creix creixem creixen creixent creixeran creixerem creixeren creixeres creixereu creixeria creixerien creixeries creixerà creixeràs creixeré creixeríem creixeríeu creixes creixessin creixessis creixeu creixi creixia creixien creixies creixin creixis creixo creixé creixérem creixéreu creixés creixéssim creixéssiu creixí creixíem creixíeu cresc cresca crescuda crescudes crescut crescuts cresquem cresquen cresquera cresqueren cresqueres cresques cresquessen cresquesses cresquessin cresquessis cresqueu cresqui cresquin cresquis cresqué cresquérem cresquéreu cresqués cresquéssem cresquésseu cresquéssim cresquéssiu cresquí créixer occ sept val v
fás

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
beachtaíoch

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
criticeoir

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
leabhar oiris

cu /ˈku/ n fem
cú

cua /ˈku.a/ n fem
eireaball
Apèndix posterior d'alguns animals.
pónaí
Recollit del cabell humà amb una goma.
ciú
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
ciúb

cuc n masc
péist cruimh

cuc de seda n masc
seiriceán

cuculla /kuˈku.jə/ /kuˈku.ʎa/ /kuˈku.ʎə/ n fem
spuaic
Torre acabada en forma de pinacle.

cucut /kuˈkut/ n masc
cuach

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
glasóg

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuid cuida cuidada cuidades cuidam cuidant cuidar cuidara cuidaran cuidarem cuidaren cuidares cuidareu cuidaria cuidarien cuidaries cuidarà cuidaràs cuidaré cuidaríem cuidaríeu cuidassen cuidasses cuidassin cuidassis cuidat cuidats cuidau cuidava cuidaven cuidaves cuide cuidem cuiden cuides cuidessen cuidesses cuidessin cuidessis cuideu cuidi cuidin cuidis cuido cuidà cuidàrem cuidàreu cuidàs cuidàssem cuidàsseu cuidàssim cuidàssiu cuidàvem cuidàveu cuidés cuidéssem cuidésseu cuidéssim cuidéssiu cuidí occ sept val v
tabhair aire do
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
cistin
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
cócaráil

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
cócaire

cuir /ˈkujr/ n masc
leathar

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
leis ceathrú

cul n masc
tóin

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
spúnóg

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
lán spúnóige

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
spúnóg bheag

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
spúnóg bheag
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
ciontacht

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
ciontach
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
ciontach
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ alg ant bal cent culp culpa culpada culpades culpaia culpaien culpaies culpam culpant culpar culpara culparan culparem culparen culpares culpareu culparia culparien culparies culpariva culpariven culparives culparà culparàs culparé culparíem culparíeu culparívem culparíveu culpassen culpasses culpassin culpassis culpat culpats culpau culpava culpaven culpaves culpavi culpavo culpe culpeguem culpeguessa culpeguessen culpeguesses culpegueu culpegués culpeguéssom culpeguéssou culpem culpen culpes culpessa culpessen culpesses culpessi culpessin culpessis culpeu culpi culpin culpis culpo culpos culps culpà culpàiem culpàieu culpàrem culpàreu culpàs culpàssem culpàsseu culpàssim culpàssiu culpàvem culpàvets culpàveu culpàvom culpés culpéssem culpésseu culpéssim culpéssiu culpí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
a

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
cultas
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ alg ant bal cent cultiu cultius cultiv cultiva cultivada cultivades cultivaia cultivaien cultivaies cultivaieu cultivam cultivant cultivar cultivara cultivaran cultivarem cultivaren cultivares cultivareu cultivaria cultivarien cultivaries cultivariva cultivariven cultivarives cultivarà cultivaràs cultivaré cultivaríem cultivaríeu cultivarívem cultivaríveu cultivassen cultivasses cultivassin cultivassis cultivat cultivats cultivau cultivava cultivaven cultivaves cultivavi cultivavo cultive cultiveguem cultiveguessa cultiveguessen cultiveguesses cultivegueu cultivegués cultiveguéssom cultiveguéssou cultivem cultiven cultives cultivessa cultivessen cultivesses cultivessi cultivessin cultivessis cultiveu cultivi cultivin cultivis cultivo cultivos cultivà cultivàiem cultivàrem cultivàreu cultivàs cultivàssem cultivàsseu cultivàssim cultivàssiu cultivàvem cultivàvets cultivàveu cultivàvom cultivés cultivéssem cultivésseu cultivéssim cultivéssiu cultiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
saothraigh

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
cultúr

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
dingchruthach

cunyat n masc
deartháir céile

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
aire
Assistència a un malalt.

curi n masc
ciúiriam

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
fiosracht

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
fiosrach
Que desitja saber coses.

curs /ˈkurs/ n masc
cúrsa

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
rás

curt adj masc
gearr
De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
gearrchiorcad

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
cabala
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
ríomh

càlid adj masc
te

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
ceamara
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmera de vídeo n fem
físcheamara

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
ailse
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càndid /ˈkan.ðit/ adj masc
soineanta

cànem /ˈka.nem/ n masc
cnáib

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
cannabas

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
canóin

càntic /ˈkan.tik/ n masc
caintic

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
ualach
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
Quantitat de pólvora, de combustible o d’electricitat amb que s'alimenta per exemple una arma de foc, una caldera, una bateria respectivament.
muirear
(esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

càstig /ˈkas.tik/ n masc
pionós
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ n fem
ollúnacht

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
Ceilteach
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
Ceilteach
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
cill

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
cent

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
ceirbheacs

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
fia fiara

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
siotar

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
méaróg

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
calar
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
aileacó
Relatiu al còlon

còlic n masc
aileacó
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
drólann

còmic adj masc
greannmhar
Que fa riure.

còmic n masc
greannmhar
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
compordach
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ n masc
condar

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
coirne

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
Coirnis

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
rith
Caminar amb velocitat.

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
cuitéar
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'avui endavant adv
as seo amach

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
speal
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ alg ant bal cent dall dalla dallada dallades dallaia dallaien dallaies dallam dallant dallar dallara dallaran dallarem dallaren dallares dallareu dallaria dallarien dallaries dallariva dallariven dallarives dallarà dallaràs dallaré dallaríem dallaríeu dallarívem dallaríveu dallassen dallasses dallassin dallassis dallat dallats dallau dallava dallaven dallaves dallavi dallavo dalle dalleguem dalleguessa dalleguessen dalleguesses dallegueu dallegués dalleguéssom dalleguéssou dallem dallen dalles dallessa dallessen dallesses dallessi dallessin dallessis dalleu dalli dallin dallis dallo dallos dalls dallà dallàiem dallàieu dallàrem dallàreu dallàs dallàssem dallàsseu dallàssim dallàssiu dallàvem dallàvets dallàveu dallàvom dallés dalléssem dallésseu dalléssim dalléssiu dallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
speal

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
os cionn
A la part superior, de més amunt.

dama /ˈda.ma/ /ˈda.mə/ n fem
bantiarna

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
os cionn
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
damhsa

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dany danya danyada danyades danyam danyant danyar danyara danyaran danyarem danyaren danyares danyareu danyaria danyarien danyaries danyarà danyaràs danyaré danyaríem danyaríeu danyassen danyasses danyassin danyassis danyat danyats danyau danyava danyaven danyaves danye danyem danyen danyes danyessen danyesses danyessin danyessis danyeu danyi danyin danyis danyo danyà danyàrem danyàreu danyàs danyàssem danyàsseu danyàssim danyàssiu danyàvem danyàveu danyés danyéssem danyésseu danyéssim danyéssiu danyí occ sept val v
damáistigh

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Danmhairgis
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

data /ˈda.ta/ n fem
dáta

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
tabharthach

dau n masc
dísle
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) daur daura daurada daurades dauram daurant daurar daurara dauraran daurarem dauraren daurares daurareu dauraria daurarien dauraries daurarà dauraràs dauraré dauraríem dauraríeu daurassen daurasses daurassin daurassis daurat daurats daurau daurava dauraven dauraves daure daurem dauren daures dauressen dauresses dauressin dauressis daureu dauri daurin dauris dauro daurà dauràrem dauràreu dauràs dauràssem dauràsseu dauràssim dauràssiu dauràvem dauràveu daurés dauréssem daurésseu dauréssim dauréssiu daurí occ sept val v
óraigh

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
órga
Del color de l’or.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ preposition
faoi
Relació de posició més baixa respecte un altre verticalment més alta.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ preposition
ar aghaidh
Denota una posició o situació davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
bairbéal

de /de/ /ˈde/ n fem
dair
Nom que es dóna a la lletra d o D.

de debò adv
dáiríre

de franc adv
in aisce

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
go haibéil

de res Interjection
go ndéana sé maith duit

de sobte adv
go tobann

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
meath

decebre /deˈse.bɾe/ bal deceba decebem deceben decebent decebera deceberen deceberes decebes decebessen decebesses decebessin decebessis decebeu decebi decebia decebien decebies decebin decebis decebo decebran decebre decebrem decebreu decebria decebrien decebries decebrà decebràs decebré decebríem decebríeu decebuda decebudes decebut decebuts decebé decebérem decebéreu decebés decebéssem decebésseu decebéssim decebéssiu decebí decebíem decebíeu decep deceps eiv occ sept v.cent val v
cuir díomá ar
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
díomá

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ bal decideix decideixen decideixes decideixi decideixin decideixis decideixo decidesc decidesqui decidesquin decidesquis decidia decidida decidides decidien decidies decidiguem decidigueu decidim decidint decidir decidira decidiran decidirem decidiren decidires decidireu decidiria decidirien decidiries decidirà decidiràs decidiré decidiríem decidiríeu decidisc decidisca decidisquen decidisques decidissen decidisses decidissin decidissis decidit decidits decidiu decidix decidixen decidixes decidixo decidí decidíem decidíeu decidírem decidíreu decidís decidíssem decidísseu decidíssim decidíssiu n-occ occ sept val v
cinn
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
deachúil
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
deachúil
Fracció d'un nombre enter.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
cinniúnach

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
cinneadh

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
ráiteas

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
maisiú

decret /deˈkɾet/ /dəˈkɾet/ n masc
acht

decretar /de.kɾeˈta/ /de.kɾeˈtaɾ/ /də.kɾəˈta/ alg ant bal cent decret decreta decretada decretades decretaia decretaien decretaies decretam decretant decretar decretara decretaran decretarem decretaren decretares decretareu decretaria decretarien decretaries decretariva decretariven decretarives decretarà decretaràs decretaré decretaríem decretaríeu decretarívem decretaríveu decretassen decretasses decretassin decretassis decretat decretats decretau decretava decretaven decretaves decretavi decretavo decrete decreteguem decreteguessa decreteguessen decreteguesses decretegueu decretegués decreteguéssom decreteguéssou decretem decreten decretes decretessa decretessen decretesses decretessi decretessin decretessis decreteu decreti decretin decretis decreto decretos decrets decretà decretàiem decretàieu decretàrem decretàreu decretàs decretàssem decretàsseu decretàssim decretàssiu decretàvem decretàvets decretàveu decretàvom decretés decretéssem decretésseu decretéssim decretéssiu decretí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
achtaigh

decréixer /deˈkɾe.ʃe/ /deˈkɾej.ʃe/ /deˈkɾej.ʃeɾ/ /dəˈkɾe.ʃə/ alg bal decreix decreixem decreixen decreixent decreixeran decreixerem decreixeren decreixeres decreixereu decreixeria decreixerien decreixeries decreixerà decreixeràs decreixeré decreixeríem decreixeríeu decreixes decreixessin decreixessis decreixeu decreixi decreixia decreixien decreixies decreixin decreixis decreixo decreixé decreixérem decreixéreu decreixés decreixéssim decreixéssiu decreixí decreixíem decreixíeu decresc decresca decrescuda decrescudes decrescut decrescuts decresquem decresquen decresquera decresqueren decresqueres decresques decresquessen decresquesses decresquessin decresquessis decresqueu decresqui decresquin decresquis decresqué decresquérem decresquéreu decresqués decresquéssem decresquésseu decresquéssim decresquéssiu decresquí decréixer occ sept val v
laghdaigh

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dedic dedica dedicada dedicades dedicam dedicant dedicar dedicara dedicaran dedicarem dedicaren dedicares dedicareu dedicaria dedicarien dedicaries dedicarà dedicaràs dedicaré dedicaríem dedicaríeu dedicassen dedicasses dedicassin dedicassis dedicat dedicats dedicau dedicava dedicaven dedicaves dedico dedicà dedicàrem dedicàreu dedicàs dedicàssem dedicàsseu dedicàssim dedicàssiu dedicàvem dedicàveu dedique dediquem dediquen dediques dediquessen dediquesses dediquessin dediquessis dediqueu dediqui dediquin dediquis dediqués dediquéssem dediquésseu dediquéssim dediquéssiu dediquí occ sept val v
tíolaic
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
tíolacadh

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
bandia

defectiu /de.fekˈtiw/ /də.fəkˈtiw/ adj masc
uireasach

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfen.sə/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
cosaint

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
cosain
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensor lateral n masc
lánchúlaí

definició n fem
gléine

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
anchruthach

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ alg ant bal cent degener degenera degenerada degenerades degeneraia degeneraien degeneraies degeneram degenerant degenerar degenerara degeneraran degenerarem degeneraren degenerares degenerareu degeneraria degenerarien degeneraries degenerariva degenerariven degenerarives degenerarà degeneraràs degeneraré degeneraríem degeneraríeu degenerarívem degeneraríveu degenerassen degenerasses degenerassin degenerassis degenerat degenerats degenerau degenerava degeneraven degeneraves degeneravi degeneravo degenere degenereguem degenereguessa degenereguessen degenereguesses degeneregueu degeneregués degenereguéssom degenereguéssou degenerem degeneren degeneres degeneressa degeneressen degeneresses degeneressi degeneressin degeneressis degenereu degeneri degenerin degeneris degenero degeneros degeners degenerà degeneràiem degeneràieu degeneràrem degeneràreu degeneràs degeneràssem degeneràsseu degeneràssim degeneràssiu degeneràvem degeneràvets degeneràveu degeneràvom degenerés degeneréssem degenerésseu degeneréssim degeneréssiu degenerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
meathlaigh

degotar /de.ɣoˈta/ /de.ɣoˈtaɾ/ /də.ɣoˈta/ /də.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) degot degota degotada degotades degotam degotant degotar degotara degotaran degotarem degotaren degotares degotareu degotaria degotarien degotaries degotarà degotaràs degotaré degotaríem degotaríeu degotassen degotasses degotassin degotassis degotat degotats degotau degotava degotaven degotaves degote degotem degoten degotes degotessen degotesses degotessin degotessis degoteu degoti degotin degotis degoto degotà degotàrem degotàreu degotàs degotàssem degotàsseu degotàssim degotàssiu degotàvem degotàveu degotés degotéssem degotésseu degotéssim degotéssiu degotí occ sept val v
sil

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ alg ant bal cent degrad degrada degradada degradades degradaia degradaien degradaies degradam degradant degradar degradara degradaran degradarem degradaren degradares degradareu degradaria degradarien degradaries degradariva degradariven degradarives degradarà degradaràs degradaré degradaríem degradaríeu degradarívem degradaríveu degradassen degradasses degradassin degradassis degradat degradats degradau degradava degradaven degradaves degradavi degradavo degrade degradeguem degradeguessa degradeguessen degradeguesses degradegueu degradegués degradeguéssom degradeguéssou degradem degraden degrades degradessa degradessen degradesses degradessi degradessin degradessis degradeu degradi degradin degradis degrado degrados degrads degradà degradàiem degradàieu degradàrem degradàreu degradàs degradàssem degradàsseu degradàssim degradàssiu degradàvem degradàvets degradàveu degradàvom degradés degradéssem degradésseu degradéssim degradéssiu degradí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ísligh

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
fág
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
dalta

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bí ag troscadh

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
leice

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
rámhaille

delme n masc
deachú

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
deilte
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
deilte
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
iarr
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.
ceistigh
Proposar als pares o parents d'una dona el desig que la concedeixin per esposa.

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
daonlathas
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
daonlathach

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
taispeántach
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
amárach amáireach
En el dia vinent després de l'actual.
amárach
En el futur de manera indeterminada.

demà passat /deˈma adv
amanathar

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
néaltrú

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
daonlathaí

dena /ˈde.na/ /ˈde.nə/ /ˈdɛ.nə/ n fem
deichniúr
Sèrie de deu avemaries que forma part del rosari.

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ n fem
ainmniú

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
dlúth

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
dlús

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
fiacail déad
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
caisearbhán
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
fiaclóir

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
spleách
Que depèn.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ bal depenc dependran dependre dependrem dependreu dependria dependrien dependries dependrà dependràs dependré dependríem dependríeu depenem depenen depenent depeneu depenga depenguem depenguen depenguera depengueren depengueres depengues depenguessen depenguesses depenguessin depenguessis depengueu depengui depenguin depenguis depengué depenguérem depenguéreu depengués depenguéssem depenguésseu depenguéssim depenguéssiu depenguí depenia depenien depenies depens depeníem depeníeu depesa depeses depesos depèn depès depén depés occ val v
braith

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
spleá

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
easca

derma /ˈdeɾ.ma/ /ˈdɛr.mə/ n masc
deirm

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
deirmeolaíocht

des de preposition
ó

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) des desa desada desades desam desant desar desara desaran desarem desaren desares desareu desaria desarien desaries desarà desaràs desaré desaríem desaríeu desassen desasses desassin desassis desat desats desau desava desaven desaves dese desem desen deses desessen desesses desessin desessis deseu desi desin desis deso desà desàrem desàreu desàs desàssem desàsseu desàssim desàssiu desàvem desàveu desés deséssem desésseu deséssim deséssiu desí occ sept val v
sábháil
(informàtica) guardar, enregistrar

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
tubaiste
Gran desgràcia amb dany important.

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
cosnochta

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
fos

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
lig do scíth
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descavalcar /des.ka.vaɫˈkaɾ/ /des.ka.βaɫˈka/ /des.ka.βaɫˈkaɾ/ /dəs.kə.vəɫˈka/ /dəs.kə.βəɫˈka/ alg ant bal cent descavalc descavalca descavalcada descavalcades descavalcaia descavalcaien descavalcaies descavalcam descavalcant descavalcar descavalcara descavalcaran descavalcarem descavalcaren descavalcares descavalcareu descavalcaria descavalcarien descavalcaries descavalcariva descavalcariven descavalcarives descavalcarà descavalcaràs descavalcaré descavalcaríem descavalcaríeu descavalcarívem descavalcaríveu descavalcassen descavalcasses descavalcassin descavalcassis descavalcat descavalcats descavalcau descavalcava descavalcaven descavalcaves descavalcavi descavalcavo descavalco descavalcos descavalcà descavalcàiem descavalcàieu descavalcàrem descavalcàreu descavalcàs descavalcàssem descavalcàsseu descavalcàssim descavalcàssiu descavalcàvem descavalcàvets descavalcàveu descavalcàvom descavalque descavalqueguem descavalqueguessa descavalqueguessen descavalqueguesses descavalquegueu descavalquegués descavalqueguéssom descavalqueguéssou descavalquem descavalquen descavalques descavalquessa descavalquessen descavalquesses descavalquessi descavalquessin descavalquessis descavalqueu descavalqui descavalquin descavalquis descavalqués descavalquéssem descavalquésseu descavalquéssim descavalquéssiu descavalquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tuirling

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
sliochtach
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ bal descendeix descendeixen descendeixes descendeixi descendeixin descendeixis descendeixo descendesc descendesqui descendesquin descendesquis descendia descendida descendides descendien descendies descendiguem descendigueu descendim descendint descendir descendira descendiran descendirem descendiren descendires descendireu descendiria descendirien descendiries descendirà descendiràs descendiré descendiríem descendiríeu descendisc descendisca descendisquen descendisques descendissen descendisses descendissin descendissis descendit descendits descendiu descendix descendixen descendixes descendixo descendí descendíem descendíeu descendírem descendíreu descendís descendíssem descendísseu descendíssim descendíssiu n-occ occ sept val v
ísligh

descloure /desˈkɫɔw.ɾe/ /dəsˈkɫɔw.ɾə/ bal descloc descloem descloent descloeu descloga descloguem descloguen descloguera desclogueren desclogueres desclogues descloguessen descloguesses descloguessin descloguessis desclogueu desclogui descloguin descloguis desclogué descloguérem descloguéreu desclogués descloguéssem descloguésseu descloguéssim descloguéssiu descloguí desclosa descloses desclosos desclou desclouen desclouran descloure desclourem descloureu desclouria desclourien desclouries desclourà desclouràs desclouré desclouríem desclouríeu desclous descloíem descloíeu descloïa descloïen descloïes desclòs occ val v
oscail
Obrir quelcom que estava clos.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
strainséir
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
Mí na Nollag Nollaig
Dotzè mes de l'any.

desencaminadament /de.zeŋ.ka.miˌna.ðaˈmen/ /de.zeŋ.ka.miˌna.ðaˈment/ /də.zəŋ.kə.miˌna.ðəˈmen/ /də.zəŋ.kə.miˌna.ðəˈment/ adv
ar seachrán

desencarir /de.zeŋ.kaˈɾi/ /de.zeŋ.kaˈɾiɾ/ /də.zəŋ.kəˈɾi/ alg ant bal centr desencareix desencareixa desencareixen desencareixes desencareixi desencareixin desencareixis desencareixo desencareixs desencaresc desencaresca desencaresquen desencaresques desencaresqui desencaresquin desencaresquis desencaria desencarida desencarides desencarien desencaries desencariguem desencariguera desencarigueren desencarigueres desencariguessen desencariguesses desencariguessin desencariguessis desencarigueu desencarigueva desencarigueven desencarigueves desencarigué desencariguérem desencariguéreu desencarigués desencariguéssem desencariguésseu desencariguéssim desencariguéssiu desencariguévem desencariguéveu desencarim desencarint desencarir desencarira desencariran desencarirem desencariren desencarires desencarireu desencariria desencaririen desencariries desencaririva desencaririven desencaririves desencarirà desencariràs desencariré desencariríem desencariríeu desencarirívem desencariríveu desencarisc desencarisca desencarisco desencariscos desencarisquem desencarisquen desencarisques desencarisqueu desencarissa desencarissen desencarisses desencarissi desencarissin desencarissis desencarist desencarit desencarits desencariu desencariva desencariven desencarives desencarix desencarixa desencarixen desencarixes desencarixi desencarixin desencarixis desencarixo desencarixos desencarí desencaríem desencaríets desencaríeu desencarírem desencaríreu desencarís desencaríscon desencaríssem desencarísseu desencaríssim desencaríssiu desencaríssom desencaríssou desencarívem desencaríveu desencaríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ísligh

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
forás

desenvolupament sostenible n masc
forbairt inbhuanaithe

desert /deˈzɛɾt/ n masc
fásach gaineamhlach
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ alg ant bal cent desert deserta desertada desertades desertaia desertaien desertaies desertam desertant desertar desertara desertaran desertarem desertaren desertares desertareu desertaria desertarien desertaries desertariva desertariven desertarives desertarà desertaràs desertaré desertaríem desertaríeu desertarívem desertaríveu desertassen desertasses desertassin desertassis desertat desertats desertau desertava desertaven desertaves desertavi desertavo deserte deserteguem deserteguessa deserteguessen deserteguesses desertegueu desertegués deserteguéssom deserteguéssou desertem deserten desertes desertessa desertessen desertesses desertessi desertessin desertessis deserteu deserti desertin desertis deserto desertos deserts desertà desertàiem desertàieu desertàrem desertàreu desertàs desertàssem desertàsseu desertàssim desertàssiu desertàvem desertàvets desertàveu desertàvom desertés desertéssem desertésseu desertéssim desertéssiu desertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tréig
Deixar desert, abandonar.

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
dífhibrileoir

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
paráid

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
ainionraic

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
mian dúil
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ adj
anacair

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ alg ant bal cent desnon desnona desnonada desnonades desnonaia desnonaien desnonaies desnonam desnonant desnonar desnonara desnonaran desnonarem desnonaren desnonares desnonareu desnonaria desnonarien desnonaries desnonariva desnonariven desnonarives desnonarà desnonaràs desnonaré desnonaríem desnonaríeu desnonarívem desnonaríveu desnonassen desnonasses desnonassin desnonassis desnonat desnonats desnonau desnonava desnonaven desnonaves desnonavi desnonavo desnone desnoneguem desnoneguessa desnoneguessen desnoneguesses desnonegueu desnonegués desnoneguéssom desnoneguéssou desnonem desnonen desnones desnonessa desnonessen desnonesses desnonessi desnonessin desnonessis desnoneu desnoni desnonin desnonis desnono desnonos desnons desnonà desnonàiem desnonàieu desnonàrem desnonàreu desnonàs desnonàssem desnonàsseu desnonàssim desnonàssiu desnonàvem desnonàvets desnonàveu desnonàvom desnonés desnonéssem desnonésseu desnonéssim desnonéssiu desnoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
díshealbhaigh

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
neamhord itheacháin
Falta d'ordre.

despert /desˈpɛɾt/ /dəsˈpɛrt/ adj masc
i do dhúiseacht
Que no està adormit.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
clog dúisithe

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ alg ant bal cent despert desperta despertada despertades despertaia despertaien despertaies despertam despertant despertar despertara despertaran despertarem despertaren despertares despertareu despertaria despertarien despertaries despertariva despertariven despertarives despertarà despertaràs despertaré despertaríem despertaríeu despertarívem despertaríveu despertassen despertasses despertassin despertassis despertat despertats despertau despertava despertaven despertaves despertavi despertavo desperte desperteguem desperteguessa desperteguessen desperteguesses despertegueu despertegués desperteguéssom desperteguéssou despertem desperten despertes despertessa despertessen despertesses despertessi despertessin despertessis desperteu desperti despertin despertis desperto despertos desperts despertà despertàiem despertàieu despertàrem despertàreu despertàs despertàssem despertàsseu despertàssim despertàssiu despertàvem despertàvets despertàveu despertàvom despertés despertéssem despertésseu despertéssim despertéssiu despertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dúisigh
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
costas

despesa de capital n fem
caiteachas caipitiúil

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
neamhthrócaireach

despoblar /des.pobˈbɫa/ /des.poˈbɫaɾ/ /des.poˈβɫa/ /dəs.pobˈbɫa/ /dəs.pubˈbɫa/ /dəs.puˈβɫa/ alg ant bal cent despobl despobla despoblada despoblades despoblaia despoblaien despoblaies despoblam despoblant despoblar despoblara despoblaran despoblarem despoblaren despoblares despoblareu despoblaria despoblarien despoblaries despoblariva despoblariven despoblarives despoblarà despoblaràs despoblaré despoblaríem despoblaríeu despoblarívem despoblaríveu despoblassen despoblasses despoblassin despoblassis despoblat despoblats despoblau despoblava despoblaven despoblaves despoblavi despoblavo despoble despobleguem despobleguessa despobleguessen despobleguesses despoblegueu despoblegués despobleguéssom despobleguéssou despoblem despoblen despobles despoblessa despoblessen despoblesses despoblessi despoblessin despoblessis despobleu despobli despoblin despoblis despoblo despoblos despobls despoblà despoblàiem despoblàieu despoblàrem despoblàreu despoblàs despoblàssem despoblàsseu despoblàssim despoblàssiu despoblàvem despoblàvets despoblàveu despoblàvom despoblés despobléssem despoblésseu despobléssim despobléssiu despoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bánaigh

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
tar éis
més tard

dessagnar /de.saŋˈna/ /de.saɡˈna/ /de.saɡˈnaɾ/ /də.səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dessagn dessagna dessagnada dessagnades dessagnam dessagnant dessagnar dessagnara dessagnaran dessagnarem dessagnaren dessagnares dessagnareu dessagnaria dessagnarien dessagnaries dessagnarà dessagnaràs dessagnaré dessagnaríem dessagnaríeu dessagnassen dessagnasses dessagnassin dessagnassis dessagnat dessagnats dessagnau dessagnava dessagnaven dessagnaves dessagne dessagnem dessagnen dessagnes dessagnessen dessagnesses dessagnessin dessagnessis dessagneu dessagni dessagnin dessagnis dessagno dessagnà dessagnàrem dessagnàreu dessagnàs dessagnàssem dessagnàsseu dessagnàssim dessagnàssiu dessagnàvem dessagnàveu dessagnés dessagnéssem dessagnésseu dessagnéssim dessagnéssiu dessagní occ sept val v
fuiligh

desterrar /des.teˈra/ /des.teˈˈɾaɾ// /dəs.təˈra/ alg ant bal cent desterr desterra desterrada desterrades desterraia desterraien desterraies desterram desterrant desterrar desterrara desterraran desterrarem desterraren desterrares desterrareu desterraria desterrarien desterraries desterrariva desterrariven desterrarives desterrarà desterraràs desterraré desterraríem desterraríeu desterrarívem desterraríveu desterrassen desterrasses desterrassin desterrassis desterrat desterrats desterrau desterrava desterraven desterraves desterravi desterravo desterre desterreguem desterreguessa desterreguessen desterreguesses desterregueu desterregués desterreguéssom desterreguéssou desterrem desterren desterres desterressa desterressen desterresses desterressi desterressin desterressis desterreu desterri desterrin desterris desterro desterros desterrs desterrà desterràiem desterràieu desterràrem desterràreu desterràs desterràssem desterràsseu desterràssim desterràssiu desterràvem desterràvets desterràveu desterràvom desterrés desterréssem desterrésseu desterréssim desterréssiu desterrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ruaig

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
driogadh

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
tua

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
aclaíocht

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destrossa destrossada destrossades destrossam destrossant destrossar destrossara destrossaran destrossarem destrossaren destrossares destrossareu destrossaria destrossarien destrossaries destrossarà destrossaràs destrossaré destrossaríem destrossaríeu destrossassen destrossasses destrossassin destrossassis destrossat destrossats destrossau destrossava destrossaven destrossaves destrosse destrossem destrossen destrosses destrossessen destrossesses destrossessin destrossessis destrosseu destrossi destrossin destrossis destrosso destrossà destrossàrem destrossàreu destrossàs destrossàssem destrossàsseu destrossàssim destrossàssiu destrossàvem destrossàveu destrossés destrosséssem destrossésseu destrosséssim destrosséssiu destrossí destròs occ sept val v
slad

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
loitiméireacht

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
scriostóir
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
slad

destí /desˈti/ n masc
cinniúint
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ adj masc
dínáireach
Que no té vergonya.

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
deichiú

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
bleachtaire

detenir /de.teˈni/ /de.teˈniɾ/ bal detenc detendran detendrem detendreu detendria detendrien detendries detendrà detendràs detendré detendríem detendríeu detenen detenguda detengudes detenguem detengueren detengueres detenguessin detenguessis detengueu detengui detenguin detenguis detengut detenguts detengué detenguérem detenguéreu detengués detenguéssim detenguéssiu detenguí detenia detenien detenies detenim detenint detenir deteniu detens deteníem deteníeu detinc detindran detindrem detindreu detindria detindrien detindries detindrà detindràs detindré detindríem detindríeu detinga detinguda detingudes detinguem detinguen detinguera detingueren detingueres detingues detinguessen detinguesses detinguessin detinguessis detingueu detingui detinguin detinguis detingut detinguts detingué detinguérem detinguéreu detingués detinguéssem detinguésseu detinguéssim detinguéssiu detinguí deté detén detín occ val v
coinnigh

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
cinntiúchán

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
cinntitheach
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) detest detesta detestada detestades detestam detestant detestar detestara detestaran detestarem detestaren detestares detestareu detestaria detestarien detestaries detestarà detestaràs detestaré detestaríem detestaríeu detestassen detestasses detestassin detestassis detestat detestats detestau detestava detestaven detestaves deteste detestem detesten detestes detestessen detestesses detestessin detestessis detesteu detesti detestin detestis detesto detestà detestàrem detestàreu detestàs detestàssem detestàsseu detestàssim detestàssiu detestàvem detestàveu detestés detestéssem detestésseu detestéssim detestéssiu detestí occ sept val v
an ghráin a bheith agat ar

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
deich

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ n masc
dualgas

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ bal dec dega deguda degudes deguem deguen deguera degueren degueres degues deguessen deguesses deguessin deguessis degueu degui deguin deguis degut deguts degué deguérem deguéreu degués deguéssem deguésseu deguéssim deguéssiu deguí deu deuen deuran deure deurem deureu deuria deurien deuries deurà deuràs deuré deuríem deuríeu deus devem devent deveu devia devien devies devíem devíeu occ val v
bí ar
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
obair bhaile
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
dette

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ n fem
buairt

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ adj masc
sladach

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
crábhadh

dia /ˈdi.a/ n masc
lá
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
diabhal
Personificació del mal.

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
deagánach

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
mionn (ríoga)

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
diafram

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
graf
Representació que indica la relació existent entre dues quantitats variables, especialment la que es presenta en un eix de coordenades.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
canúint

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamaint
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diari n masc
nuachtán
Periòdic de notícies publicat cada dia.
dialann
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
buinneach

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
foclóir
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

didal /diˈðaɫ/ n masc
méaracán
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didjeridú n masc
didiridiú

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
réim

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
aithisiú

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ alg ant bal cent difam difama difamada difamades difamaia difamaien difamaies difamam difamant difamar difamara difamaran difamarem difamaren difamares difamareu difamaria difamarien difamaries difamariva difamariven difamarives difamarà difamaràs difamaré difamaríem difamaríeu difamarívem difamaríveu difamassen difamasses difamassin difamassis difamat difamats difamau difamava difamaven difamaves difamavi difamavo difame difameguem difameguessa difameguessen difameguesses difamegueu difamegués difameguéssom difameguéssou difamem difamen difames difamessa difamessen difamesses difamessi difamessin difamessis difameu difami difamin difamis difamo difamos difams difamà difamàiem difamàieu difamàrem difamàreu difamàs difamàssem difamàsseu difamàssim difamàssiu difamàvem difamàvets difamàveu difamàvom difamés difaméssem difamésseu difaméssim difaméssiu difamí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aithisigh

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
éagsúil
Que no és igual.

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
difear difríocht

dificultat n fem
deacracht
Complicació, obstacle per fer una cosa.

difondre /diˈfon.dɾe/ bal difon difonc difondran difondre difondrem difondreu difondria difondrien difondries difondrà difondràs difondré difondríem difondríeu difonem difonen difonent difoneu difonga difonguem difonguen difonguera difongueren difongueres difongues difonguessen difonguesses difonguessin difonguessis difongueu difongui difonguin difonguis difongué difonguérem difonguéreu difongués difonguéssem difonguésseu difonguéssim difonguéssiu difonguí difonia difonien difonies difons difoníem difoníeu difosa difoses difosos difós eiv occ v.cent val v
idirleath

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
défhoghar

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
diftéire

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ adj masc
ar shlí na fírinne
Que ha mort.

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ n masc
ar shlí na fírinne
Persona que ha mort.

difícil adj
deacair
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ alg ant bal centr digereix digereixa digereixen digereixes digereixi digereixin digereixis digereixo digereixs digeresc digeresca digeresquen digeresques digeresqui digeresquin digeresquis digeria digerida digerides digerien digeries digeriguem digeriguera digerigueren digerigueres digeriguessen digeriguesses digeriguessin digeriguessis digerigueu digerigueva digerigueven digerigueves digerigué digeriguérem digeriguéreu digerigués digeriguéssem digeriguésseu digeriguéssim digeriguéssiu digeriguévem digeriguéveu digerim digerint digerir digerira digeriran digerirem digeriren digerires digerireu digeriria digeririen digeriries digeririva digeririven digeririves digerirà digeriràs digeriré digeriríem digeriríeu digerirívem digeriríveu digerisc digerisca digerisco digeriscos digerisquem digerisquen digerisques digerisqueu digerissa digerissen digerisses digerissi digerissin digerissis digerist digerit digerits digeriu digeriva digeriven digerives digerix digerixa digerixen digerixes digerixi digerixin digerixis digerixo digerixos digerí digeríem digeríets digeríeu digerírem digeríreu digerís digeríscon digeríssem digerísseu digeríssim digeríssiu digeríssom digeríssou digerívem digeríveu digeríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
díleáigh

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
dínit
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
An Déardaoin Déardaoin

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
teachtaireacht
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
Luain Luan

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
Máirt

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
céadaoin Céadaoin

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
toise

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
díspeagadh

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ bal dimiteix dimiteixen dimiteixes dimiteixi dimiteixin dimiteixis dimiteixo dimitesc dimitesqui dimitesquin dimitesquis dimitia dimitida dimitides dimitien dimities dimitiguem dimitigueu dimitim dimitint dimitir dimitira dimitiran dimitirem dimitiren dimitires dimitireu dimitiria dimitirien dimitiries dimitirà dimitiràs dimitiré dimitiríem dimitiríeu dimitisc dimitisca dimitisquen dimitisques dimitissen dimitisses dimitissin dimitissis dimitit dimitits dimitiu dimitix dimitixen dimitixes dimitixo dimití dimitíem dimitíeu dimitírem dimitíreu dimitís dimitíssem dimitísseu dimitíssim dimitíssiu n-occ occ sept val v
éirigh as

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
deamhan
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
lón
Àpat del migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
ríshliocht

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
airgead

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dineasár

dinou number
a naoi déag

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
bríomhar

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
dinimic

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
dioplóma

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ alg ant bal cent diposit diposita dipositada dipositades dipositaia dipositaien dipositaies dipositam dipositant dipositar dipositara dipositaran dipositarem dipositaren dipositares dipositareu dipositaria dipositarien dipositaries dipositariva dipositariven dipositarives dipositarà dipositaràs dipositaré dipositaríem dipositaríeu dipositarívem dipositaríveu dipositassen dipositasses dipositassin dipositassis dipositat dipositats dipositau dipositava dipositaven dipositaves dipositavi dipositavo diposite dipositeguem dipositeguessa dipositeguessen dipositeguesses dipositegueu dipositegués dipositeguéssom dipositeguéssou dipositem dipositen diposites dipositessa dipositessen dipositesses dipositessi dipositessin dipositessis dipositeu dipositi dipositin dipositis diposito dipositos diposits diposità dipositàiem dipositàieu dipositàrem dipositàreu dipositàs dipositàssem dipositàsseu dipositàssim dipositàssiu dipositàvem dipositàvets dipositàveu dipositàvom diposités dipositéssem dipositésseu dipositéssim dipositéssiu diposití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
taisc

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
abair
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
slí
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
go díreach

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
príomhoide stiúrthóir
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ bal dirigeix dirigeixen dirigeixes dirigeixi dirigeixin dirigeixis dirigeixo dirigesc dirigesqui dirigesquin dirigesquis dirigia dirigida dirigides dirigien dirigies dirigiguem dirigigueu dirigim dirigint dirigir dirigira dirigiran dirigirem dirigiren dirigires dirigireu dirigiria dirigirien dirigiries dirigirà dirigiràs dirigiré dirigiríem dirigiríeu dirigisc dirigisca dirigisquen dirigisques dirigissen dirigisses dirigissin dirigissis dirigit dirigits dirigiu dirigix dirigixen dirigixes dirigixo dirigí dirigíem dirigíeu dirigírem dirigíreu dirigís dirigíssem dirigísseu dirigíssim dirigíssiu n-occ occ sept val v
deachtaigh
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.

disc compacte n masc
ceirnín dlúth

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
araíonacht
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
críonnacht

discurs /disˈkurs/ n masc
óráid

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
aighneas

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ bal discuteix discuteixen discuteixes discuteixi discuteixin discuteixis discuteixo discutesc discutesqui discutesquin discutesquis discutia discutida discutides discutien discuties discutiguem discutigueu discutim discutint discutir discutira discutiran discutirem discutiren discutires discutireu discutiria discutirien discutiries discutirà discutiràs discutiré discutiríem discutiríeu discutisc discutisca discutisquen discutisques discutissen discutisses discutissin discutissis discutit discutits discutiu discutix discutixen discutixes discutixo discutí discutíem discutíeu discutírem discutíreu discutís discutíssem discutísseu discutíssim discutíssiu n-occ occ sept val v
pléigh
Examinar una qüestió fent-ne una valoració dels aspectes positius i negatius.
(intransitiu) Expressar i argumentar opinions oposades.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
imreas

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
disléicse

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ alg ant bal cent dispar dispara disparada disparades disparaia disparaien disparaies disparam disparant disparar disparara dispararan dispararem dispararen disparares disparareu dispararia dispararien dispararies disparariva disparariven dispararives dispararà dispararàs dispararé dispararíem dispararíeu dispararívem dispararíveu disparassen disparasses disparassin disparassis disparat disparats disparau disparava disparaven disparaves disparavi disparavo dispare dispareguem dispareguessa dispareguessen dispareguesses disparegueu disparegués dispareguéssom dispareguéssou disparem disparen dispares disparessa disparessen disparesses disparessi disparessin disparessis dispareu dispari disparin disparis disparo disparos dispars disparà disparàiem disparàieu disparàrem disparàreu disparàs disparàssem disparàsseu disparàssim disparàssiu disparàvem disparàvets disparàveu disparàvom disparés disparéssem disparésseu disparéssim disparéssiu disparí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scaoil

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
ar fáil

disprosi n masc
diospróisiam

dissabte /diˈsap.te/ n masc
Satharn

disset number
seacht déag

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ bal dissol dissolc dissoldran dissoldre dissoldrem dissoldreu dissoldria dissoldrien dissoldries dissoldrà dissoldràs dissoldré dissoldríem dissoldríeu dissolem dissolen dissolent dissoleu dissolga dissolguem dissolguen dissolguera dissolgueren dissolgueres dissolgues dissolguessen dissolguesses dissolguessin dissolguessis dissolgueu dissolgui dissolguin dissolguis dissolgué dissolguérem dissolguéreu dissolgués dissolguéssem dissolguésseu dissolguéssim dissolguéssiu dissolguí dissolia dissolien dissolies dissols dissolt dissolta dissoltes dissolts dissolíem dissolíeu occ val v
díscaoil

distant /disˈtan/ /disˈtant/ adj
coimhthíoch

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
leatacht

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ alg bal distribueix distribueixen distribueixes distribueixi distribueixin distribueixis distribueixo distribueixs distribuesc distribuesca distribuesquen distribuesques distribuesqui distribuesquin distribuesquis distribuint distribuir distribuiran distribuirem distribuireu distribuiria distribuirien distribuiries distribuirà distribuiràs distribuiré distribuiríem distribuiríeu distribuí distribuíem distribuíeu distribuírem distribuíreu distribuís distribuíssem distribuísseu distribuíssim distribuíssiu distribuïa distribuïda distribuïdes distribuïen distribuïes distribuïguem distribuïgueu distribuïm distribuïra distribuïren distribuïres distribuïsc distribuïsca distribuïsquen distribuïsques distribuïssen distribuïsses distribuïssin distribuïssis distribuït distribuïts distribuïu distribuïx distribuïxen distribuïxes distribuïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scaoil

distància /disˈtan.si.a/ n fem
achar
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit n masc
méar
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
An Domhnach Domhnach

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
Aoine Dé hAoine

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
eisréimneacht
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
ilchineálach

diversió n fem
spraoi

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
mana
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
deighilt

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
colscaradh

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
a hocht déag

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
trastomhas lárlíne

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
déiréis

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
deoise

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
dé-ocsaíd

diürn /diˈurn/ adj masc
laethúil

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
bua
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dobl dobla doblada doblades doblam doblant doblar doblara doblaran doblarem doblaren doblares doblareu doblaria doblarien doblaries doblarà doblaràs doblaré doblaríem doblaríeu doblassen doblasses doblassin doblassis doblat doblats doblau doblava doblaven doblaves doble doblem doblen dobles doblessen doblesses doblessin doblessis dobleu dobli doblin doblis doblo doblà doblàrem doblàreu doblàs doblàssem doblàsseu doblàssim doblàssiu doblàvem doblàveu doblés dobléssem doblésseu dobléssim dobléssiu doblí occ sept val v
dúbail
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
dúbailte
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doble falta n fem
botún dúbailte
(tennis) Falta de servei en què el servidor falla els dos serveis de què disposa en un mateix punt.
(basquetbol) Falta consistent en la comissió simultània de dues faltes entre dos adversaris, l'un contra l'altre.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
fill
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

dobles /ˈdo.bɫes/ /ˈdo.βɫes/ /ˈdo.βɫəs/ /ˈdob.bɫes/ /ˈdob.bɫəs/ n masc
cluiche dúbailte
(esports de raqueta, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos equips de dos jugadors.

dobles mixtos n masc
cluiche dúbailte measctha

docent /doˈsen/ /doˈsent/ /doˈsent/ /duˈsen/ /duˈsent/ n neut
múinteoir

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
dochtúir
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
foirceadal teagasc

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
doiciméad

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
cáipéisí

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
clár faisnéise

dodecaedre /do.ðe.kaˈe.ðɾe/ /do.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ /du.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
dóideacaihéadrán

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
dóideacagán

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
deilf

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogma

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
ceanndána

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
dona
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
pian
Patiment, pena.

dolç adj masc
milis

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
damasc

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
bean bean chéile
Persona del sexe femení.
bean
Muller, independentment de la situació legal.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
tabhair
Entregar de franc, regalar.

donar a llum v
beir
parir

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopaimín

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
codail

dormir com un soc v
codladh an róin a dhéanadh

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
seomra codlata

dos number
dó

dot /ˈdɔt/ n masc
coibhche
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.
bua
Qualitat o capacitat innata.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
dó dhéag

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
dosaen

drac n masc
dragan

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
dráma

drap /ˈdɾap/ n masc
ceirt

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
longchlós

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
deas
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
díreach
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
dlí
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
ceart
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dretà /dɾeˈta/ adj masc
deasach
Dit d'una persona que se serveix de la mà dreta o del peu dret.

driblatge /dɾibˈbɫa.d͡ʒe/ /dɾibˈbɫa.d͡ʒə/ /dɾiˈbɫa.d͡ʒe/ /dɾiˈβɫa.d͡ʒe/ /dɾiˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
druibleáil

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
druga

dron /ˈdɾɔn/ n masc
drón

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
draoi

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
custam

dublinès /du.bɫiˈnes/ /du.bɫiˈnəs/ /du.bɫiˈnɛs/ /du.βɫiˈnɛs/ adj masc
Baile Átha Cliathach
Relatiu o pertanyent a Dublín.

dublinès /du.bɫiˈnes/ /du.bɫiˈnəs/ /du.bɫiˈnɛs/ /du.βɫiˈnɛs/ n masc
Baile Átha Cliathach
Persona que habita o és originària de Dublín.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
aincheas

dubtós /dupˈtos/ adj masc
amhrasach

duc n masc
rí-ulchabhán
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
diúc
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
dumhach

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
dúidéineam

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) duplic duplica duplicada duplicades duplicam duplicant duplicar duplicara duplicaran duplicarem duplicaren duplicares duplicareu duplicaria duplicarien duplicaries duplicarà duplicaràs duplicaré duplicaríem duplicaríeu duplicassen duplicasses duplicassin duplicassis duplicat duplicats duplicau duplicava duplicaven duplicaves duplico duplicà duplicàrem duplicàreu duplicàs duplicàssem duplicàsseu duplicàssim duplicàssiu duplicàvem duplicàveu duplique dupliquem dupliquen dupliques dupliquessen dupliquesses dupliquessin dupliquessis dupliqueu dupliqui dupliquin dupliquis dupliqués dupliquéssem dupliquésseu dupliquéssim dupliquéssiu dupliquí occ sept val v
dúbail

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
bandiúc

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
crua
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durador /du.ɾaˈðo/ /du.ɾaˈðoɾ/ /du.ɾəˈðo/ duradora adj masc
buanfasach

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
le linn

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dur dura durada durades duram durant durar durara duraran durarem duraren durares durareu duraria durarien duraries durarà duraràs duraré duraríem duraríeu durassen durasses durassin durassis durat durats durau durava duraven duraves dure durem duren dures duressen duresses duressin duressis dureu duri durin duris duro durà duràrem duràreu duràs duràssem duràsseu duràssim duràssiu duràvem duràveu durés duréssem durésseu duréssim duréssiu durí occ sept val v
mair

durícia /duˈɾi.si.a/ /duˈɾi.si.ə/ n fem
fadharcán

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
cith
Bany pres en una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ n masc
dachtal
(literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
Dalmáitis
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
Dalmáitis
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
Dalmáitis
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàtil n masc
dáta

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
deichniúr
Període de deu anys.
Període de deu dies.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
cathair ghríobháin
Laberint com a joc.

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
forlámhaí

déu n masc
dia

díptic /ˈdip.tik/ n masc
diptic

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dollar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
taoschnó
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
éabann

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ adj masc
eaglasta
Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
urú

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
macalla allabhair

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
éicea-imní

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
barainneacht eacnamaíocht
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

edat /eˈðat/ n fem
aois
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
atheagrú

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
foirgneamh

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) edit edita editada editades editam editant editar editara editaran editarem editaren editares editareu editaria editarien editaries editarà editaràs editaré editaríem editaríeu editassen editasses editassin editassis editat editats editau editava editaven editaves edite editem editen edites editessen editesses editessin editessis editeu editi editin editis edito edità editàrem editàreu editàs editàssem editàsseu editàssim editàssiu editàvem editàveu edités editéssem editésseu editéssim editéssiu edití occ sept val v
cuir in eagar
(informàtica) Preparar o modificar dades.

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
eagarthóir
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.
(informàtica) Programa per crear i modificar fitxers, especialment de fitxers de text.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
oideachas léann
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
sibhialta

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ adj masc
oideachais
Relatiu o pertanyent a l'educació.
Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

efa /ˈe.fa/ /ˈe.fə/ n fem
eif

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
airgead tirim
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
baineanda

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ adj
feidhmiúil

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
breacshaolach
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
Éigiptis
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
cadóg

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
féinlárnach

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
láir

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
acaire
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
éinstéiniam

eix /ˈejʃ/ n masc
ais
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.
Barra a la qual va unit un mecanisme que efectua girs.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
saithe

eixida /ejˈʃi.ða/ /eˈʃi.ða/ /əˈʃi.ðə/ n fem
bealach amach
Acció d'eixir.
La part per on s'ix.

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ alg bal eixia eixida eixides eixien eixies eixiguem eixigueu eixim eixint eixir eixiran eixirem eixiren eixires eixireu eixiria eixirien eixiries eixirà eixiràs eixiré eixiríem eixiríeu eixissin eixissis eixit eixits eixiu eixí eixíem eixíeu eixírem eixíreu eixís eixíssim eixíssiu isc isca isquem isquen isquera isqueren isqueres isques isquessen isquesses isqueu isqué isquérem isquéreu isqués isquéssem isquésseu isquí ix ixen ixes ixi ixin ixis ixo n-occ occ sept val v
téigh amach

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
triomadóir gruaige

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixug eixuga eixugada eixugades eixugam eixugant eixugar eixugara eixugaran eixugarem eixugaren eixugares eixugareu eixugaria eixugarien eixugaries eixugarà eixugaràs eixugaré eixugaríem eixugaríeu eixugassen eixugasses eixugassin eixugassis eixugat eixugats eixugau eixugava eixugaven eixugaves eixugo eixugue eixuguem eixuguen eixugues eixuguessen eixuguesses eixuguessin eixuguessis eixugueu eixugui eixuguin eixuguis eixugués eixuguéssem eixuguésseu eixuguéssim eixuguéssiu eixuguí eixugà eixugàrem eixugàreu eixugàs eixugàssem eixugàsseu eixugàssim eixugàssiu eixugàvem eixugàveu occ sept val v
cuimil
Llevar la humitat superficial d'una cosa.
triomaigh
Llevar la humitat d'una cosa per evaporació de l'aigua.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ eixuta adj masc
tirim
Sense humitat després de treure'n el líquid.

ejacular /e.d͡ʒa.kuˈɫa/ /e.d͡ʒa.kuˈɫaɾ/ /e.ʒa.kuˈɫa/ /ə.ʒə.kuˈɫa/ alg ant bal cent eiv ejacul ejacula ejaculada ejaculades ejaculaia ejaculaien ejaculaies ejaculam ejaculant ejacular ejaculara ejacularan ejacularem ejacularen ejaculares ejaculareu ejacularia ejacularien ejacularies ejaculariva ejaculariven ejacularives ejacularà ejacularàs ejacularé ejacularíem ejacularíeu ejacularívem ejacularíveu ejaculassen ejaculasses ejaculassin ejaculassis ejaculat ejaculats ejaculau ejaculava ejaculaven ejaculaves ejaculavi ejaculavo ejacule ejaculeguem ejaculeguessa ejaculeguessen ejaculeguesses ejaculegueu ejaculegués ejaculeguéssom ejaculeguéssou ejaculem ejaculen ejacules ejaculessa ejaculessen ejaculesses ejaculessi ejaculessin ejaculessis ejaculeu ejaculi ejaculin ejaculis ejaculo ejaculos ejaculs ejaculà ejaculàiem ejaculàieu ejaculàrem ejaculàreu ejaculàs ejaculàssem ejaculàsseu ejaculàssim ejaculàssiu ejaculàvem ejaculàvets ejaculàveu ejaculàvom ejaculés ejaculéssem ejaculésseu ejaculéssim ejaculéssiu ejaculí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sead

el /eɫ/ article
an
Article determinat masculí singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
eil

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
toghchán

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
leictreachas aibhléis

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
leictreacardagram

electrostàtic /e.ɫek.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾusˈta.tik/ adj masc
leictreastatach

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
leictreonaic

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
leictreon

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
eilifint
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
rón eilifintiúil

elefant marí meridional n masc
rón eilifintiúil deisceartach

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
galánta

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
marbhna

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
togh
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
dúil
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ alg ant bal cent eiv elimina eliminada eliminades eliminaia eliminaien eliminaies eliminam eliminant eliminar eliminara eliminaran eliminarem eliminaren eliminares eliminareu eliminaria eliminarien eliminaries eliminariva eliminariven eliminarives eliminarà eliminaràs eliminaré eliminaríem eliminaríeu eliminarívem eliminaríveu eliminassen eliminasses eliminassin eliminassis eliminat eliminats eliminau eliminava eliminaven eliminaves eliminavi eliminavo elimine elimineguem elimineguessa elimineguessen elimineguesses eliminegueu eliminegués elimineguéssom elimineguéssou eliminem eliminen elimines eliminessa eliminessen eliminesses eliminessi eliminessin eliminessis elimineu elimini eliminin eliminis elimino eliminos eliminà eliminàiem eliminàieu eliminàrem eliminàreu eliminàs eliminàssem eliminàsseu eliminàssim eliminàssiu eliminàvem eliminàvets eliminàveu eliminàvom eliminés eliminéssem eliminésseu eliminéssim eliminéssiu eliminí elimín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deireadh
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.

ell /ˈɛʎ/ pronoun
sé seisean

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
sí

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
siad

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
siú

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
siad

elm /ˈɛɫm/ n masc
cafarr

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
éilips

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
focalbhá

ema /ˈe.ma/ /ˈe.mə/ n fem
eim

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
fuascailt

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ alg ant bal cent eiv emancip emancipa emancipada emancipades emancipaia emancipaien emancipaies emancipam emancipant emancipar emancipara emanciparan emanciparem emanciparen emancipares emancipareu emanciparia emanciparien emanciparies emancipariva emancipariven emanciparives emanciparà emanciparàs emanciparé emanciparíem emanciparíeu emanciparívem emanciparíveu emancipassen emancipasses emancipassin emancipassis emancipat emancipats emancipau emancipava emancipaven emancipaves emancipavi emancipavo emancipe emancipeguem emancipeguessa emancipeguessen emancipeguesses emancipegueu emancipegués emancipeguéssom emancipeguéssou emancipem emancipen emancipes emancipessa emancipessen emancipesses emancipessi emancipessin emancipessis emancipeu emancipi emancipin emancipis emancipo emancipos emancips emancipà emancipàiem emancipàieu emancipàrem emancipàreu emancipàs emancipàssem emancipàsseu emancipàssim emancipàssiu emancipàvem emancipàvets emancipàveu emancipàvom emancipés emancipéssem emancipésseu emancipéssim emancipéssiu emancipí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fuascail

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
casfhocal
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
toircheas
Estat de la dona prenyada.

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) emblanquina emblanquinada emblanquinades emblanquinam emblanquinant emblanquinar emblanquinara emblanquinaran emblanquinarem emblanquinaren emblanquinares emblanquinareu emblanquinaria emblanquinarien emblanquinaries emblanquinarà emblanquinaràs emblanquinaré emblanquinaríem emblanquinaríeu emblanquinassen emblanquinasses emblanquinassin emblanquinassis emblanquinat emblanquinats emblanquinau emblanquinava emblanquinaven emblanquinaves emblanquine emblanquinem emblanquinen emblanquines emblanquinessen emblanquinesses emblanquinessin emblanquinessis emblanquineu emblanquini emblanquinin emblanquinis emblanquino emblanquinà emblanquinàrem emblanquinàreu emblanquinàs emblanquinàssem emblanquinàsseu emblanquinàssim emblanquinàssiu emblanquinàvem emblanquinàveu emblanquinés emblanquinéssem emblanquinésseu emblanquinéssim emblanquinéssiu emblanquiní emblanquín occ sept val v
aol

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embotell embotella embotellada embotellades embotellam embotellant embotellar embotellara embotellaran embotellarem embotellaren embotellares embotellareu embotellaria embotellarien embotellaries embotellarà embotellaràs embotellaré embotellaríem embotellaríeu embotellassen embotellasses embotellassin embotellassis embotellat embotellats embotellau embotellava embotellaven embotellaves embotelle embotellem embotellen embotelles embotellessen embotellesses embotellessin embotellessis embotelleu embotelli embotellin embotellis embotello embotellà embotellàrem embotellàreu embotellàs embotellàssem embotellàsseu embotellàssim embotellàssiu embotellàvem embotellàveu embotellés embotelléssem embotellésseu embotelléssim embotelléssiu embotellí occ sept val v
buidéalaigh

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
crág

embriac /em.bɾiˈak/ embriaga adj masc
ólta

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
meisceoir

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
meisce

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
tonnadóir
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
imirce

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
astaíocht

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ alg ant bal cent eiv emmarc emmarca emmarcada emmarcades emmarcaia emmarcaien emmarcaies emmarcam emmarcant emmarcar emmarcara emmarcaran emmarcarem emmarcaren emmarcares emmarcareu emmarcaria emmarcarien emmarcaries emmarcariva emmarcariven emmarcarives emmarcarà emmarcaràs emmarcaré emmarcaríem emmarcaríeu emmarcarívem emmarcaríveu emmarcassen emmarcasses emmarcassin emmarcassis emmarcat emmarcats emmarcau emmarcava emmarcaven emmarcaves emmarcavi emmarcavo emmarco emmarcos emmarcà emmarcàiem emmarcàieu emmarcàrem emmarcàreu emmarcàs emmarcàssem emmarcàsseu emmarcàssim emmarcàssiu emmarcàvem emmarcàvets emmarcàveu emmarcàvom emmarque emmarqueguem emmarqueguessa emmarqueguessen emmarqueguesses emmarquegueu emmarquegués emmarqueguéssom emmarqueguéssou emmarquem emmarquen emmarques emmarquessa emmarquessen emmarquesses emmarquessi emmarquessin emmarquessis emmarqueu emmarqui emmarquin emmarquis emmarqués emmarquéssem emmarquésseu emmarquéssim emmarquéssiu emmarquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cuir i bhfráma

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ alg ant bal cent eiv emmetzina emmetzinada emmetzinades emmetzinaia emmetzinaien emmetzinaies emmetzinam emmetzinant emmetzinar emmetzinara emmetzinaran emmetzinarem emmetzinaren emmetzinares emmetzinareu emmetzinaria emmetzinarien emmetzinaries emmetzinariva emmetzinariven emmetzinarives emmetzinarà emmetzinaràs emmetzinaré emmetzinaríem emmetzinaríeu emmetzinarívem emmetzinaríveu emmetzinassen emmetzinasses emmetzinassin emmetzinassis emmetzinat emmetzinats emmetzinau emmetzinava emmetzinaven emmetzinaves emmetzinavi emmetzinavo emmetzine emmetzineguem emmetzineguessa emmetzineguessen emmetzineguesses emmetzinegueu emmetzinegués emmetzineguéssom emmetzineguéssou emmetzinem emmetzinen emmetzines emmetzinessa emmetzinessen emmetzinesses emmetzinessi emmetzinessin emmetzinessis emmetzineu emmetzini emmetzinin emmetzinis emmetzino emmetzinos emmetzinà emmetzinàiem emmetzinàieu emmetzinàrem emmetzinàreu emmetzinàs emmetzinàssem emmetzinàsseu emmetzinàssim emmetzinàssiu emmetzinàvem emmetzinàvets emmetzinàveu emmetzinàvom emmetzinés emmetzinéssem emmetzinésseu emmetzinéssim emmetzinéssiu emmetziní emmetzín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nimhigh

emmurallar /em.mu.ɾaˈʎa/ /em.mu.ɾaˈʎaɾ/ /əm.mu.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emmurall emmuralla emmurallada emmurallades emmurallam emmurallant emmurallar emmurallara emmurallaran emmurallarem emmurallaren emmurallares emmurallareu emmurallaria emmurallarien emmurallaries emmurallarà emmurallaràs emmurallaré emmurallaríem emmurallaríeu emmurallassen emmurallasses emmurallassin emmurallassis emmurallat emmurallats emmurallau emmurallava emmurallaven emmurallaves emmuralle emmurallem emmurallen emmuralles emmurallessen emmurallesses emmurallessin emmurallessis emmuralleu emmuralli emmurallin emmurallis emmurallo emmurallà emmurallàrem emmurallàreu emmurallàs emmurallàssem emmurallàsseu emmurallàssim emmurallàssiu emmurallàvem emmurallàveu emmurallés emmuralléssem emmurallésseu emmuralléssim emmuralléssiu emmurallí occ sept val v
balla

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
mothúchán

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ n fem
straoiseog

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
beangán

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ n fem
trácht
Part superior del peu des del turmell fins als dits.
Part superior del calçat.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
impire
Cap d'un imperi.

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emplena emplenada emplenades emplenam emplenant emplenar emplenara emplenaran emplenarem emplenaren emplenares emplenareu emplenaria emplenarien emplenaries emplenarà emplenaràs emplenaré emplenaríem emplenaríeu emplenassen emplenasses emplenassin emplenassis emplenat emplenats emplenau emplenava emplenaven emplenaves emplene emplenem emplenen emplenes emplenessen emplenesses emplenessin emplenessis empleneu empleni emplenin emplenis empleno emplenà emplenàrem emplenàreu emplenàs emplenàssem emplenàsseu emplenàssim emplenàssiu emplenàvem emplenàveu emplenés emplenéssem emplenésseu emplenéssim emplenéssiu emplení emplèn occ sept val v
líon
Completar un document amb les dades demanades.

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
méarlorg

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
gnó

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
gabhann

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreson empresona empresonada empresonades empresonam empresonant empresonar empresonara empresonaran empresonarem empresonaren empresonares empresonareu empresonaria empresonarien empresonaries empresonarà empresonaràs empresonaré empresonaríem empresonaríeu empresonassen empresonasses empresonassin empresonassis empresonat empresonats empresonau empresonava empresonaven empresonaves empresone empresonem empresonen empresones empresonessen empresonesses empresonessin empresonessis empresoneu empresoni empresonin empresonis empresono empresonà empresonàrem empresonàreu empresonàs empresonàssem empresonàsseu empresonàssim empresonàssiu empresonàvem empresonàveu empresonés empresonéssem empresonésseu empresonéssim empresonéssiu empresoní occ sept val v
cuir i bpríosún

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
i
El temps.
La manera.
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
Preposició que denota situació o estat.

en pau descansi idiom
ar dheis Dé go raibh a anam

en qüestió /en /ən adj
i gceist

ena /ˈe.na/ /ˈe.nə/ n fem
ein

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent eiv encaix encaixa encaixada encaixades encaixaia encaixaien encaixaies encaixam encaixant encaixar encaixara encaixaran encaixarem encaixaren encaixares encaixareu encaixaria encaixarien encaixaries encaixariva encaixariven encaixarives encaixarà encaixaràs encaixaré encaixaríem encaixaríeu encaixarívem encaixaríveu encaixassen encaixasses encaixassin encaixassis encaixat encaixats encaixau encaixava encaixaven encaixaves encaixavi encaixavo encaixe encaixeguem encaixeguessa encaixeguessen encaixeguesses encaixegueu encaixegués encaixeguéssom encaixeguéssou encaixem encaixen encaixes encaixessa encaixessen encaixesses encaixessi encaixessin encaixessis encaixeu encaixi encaixin encaixis encaixo encaixos encaixs encaixà encaixàiem encaixàieu encaixàrem encaixàreu encaixàs encaixàssem encaixàsseu encaixàssim encaixàssiu encaixàvem encaixàvets encaixàveu encaixàvom encaixés encaixéssem encaixésseu encaixéssim encaixéssiu encaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
oiriúnaigh
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
ortha

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
go fóill

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
las
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
lastóir lastóir toitíní

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
túis

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encercla encerclada encerclades encerclant encerclar encerclara encerclaran encerclarem encerclaren encerclares encerclareu encerclaria encerclarien encerclaries encerclarà encerclaràs encerclaré encerclaríem encerclaríeu encerclassen encerclasses encerclat encerclats encerclava encerclaven encerclaves encercle encerclem encerclen encercles encerclessen encerclesses encerclessin encerclessis encercleu encercli encerclin encerclis encerclo encerclà encerclàrem encerclàreu encerclàssem encerclàsseu encerclàvem encerclàveu encerclés encercléssem encerclésseu encercléssim encercléssiu encerclí occ sept val val (1) v
ciorclaigh

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
leitís
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
ciclipéid

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
inneoin
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
iarchlaonán

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv encongeix encongeixa encongeixen encongeixes encongeixi encongeixin encongeixis encongeixo encongeixs encongesc encongesca encongesquen encongesques encongesqui encongesquin encongesquis encongia encongida encongides encongien encongies encongiguem encongiguera encongigueren encongigueres encongiguessen encongiguesses encongiguessin encongiguessis encongigueu encongigueva encongigueven encongigueves encongigué encongiguérem encongiguéreu encongigués encongiguéssem encongiguésseu encongiguéssim encongiguéssiu encongiguévem encongiguéveu encongim encongint encongir encongira encongiran encongirem encongiren encongires encongireu encongiria encongirien encongiries encongiriva encongiriven encongirives encongirà encongiràs encongiré encongiríem encongiríeu encongirívem encongiríveu encongisc encongisca encongisco encongiscos encongisquem encongisquen encongisques encongisqueu encongissa encongissen encongisses encongissi encongissin encongissis encongist encongit encongits encongiu encongiva encongiven encongives encongix encongixa encongixen encongixes encongixi encongixin encongixis encongixo encongixos encongí encongíem encongíets encongíeu encongírem encongíreu encongís encongíscon encongíssem encongísseu encongíssim encongíssiu encongíssom encongíssou encongívem encongíveu encongíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
crap

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv encoratge encoratgeguem encoratgeguessa encoratgeguessen encoratgeguesses encoratgegueu encoratgegués encoratgeguéssom encoratgeguéssou encoratgem encoratgen encoratges encoratgessa encoratgessen encoratgesses encoratgessi encoratgessin encoratgessis encoratgeu encoratgi encoratgin encoratgis encoratgés encoratgéssem encoratgésseu encoratgéssim encoratgéssiu encoratgí encoratj encoratja encoratjada encoratjades encoratjaia encoratjaien encoratjaies encoratjaieu encoratjam encoratjant encoratjar encoratjara encoratjaran encoratjarem encoratjaren encoratjares encoratjareu encoratjaria encoratjarien encoratjaries encoratjariva encoratjariven encoratjarives encoratjarà encoratjaràs encoratjaré encoratjaríem encoratjaríeu encoratjarívem encoratjaríveu encoratjassen encoratjasses encoratjassin encoratjassis encoratjat encoratjats encoratjau encoratjava encoratjaven encoratjaves encoratjavi encoratjavo encoratjo encoratjos encoratjà encoratjàiem encoratjàrem encoratjàreu encoratjàs encoratjàssem encoratjàsseu encoratjàssim encoratjàssiu encoratjàvem encoratjàveu encoratjàvom n-occ nota1 occ sept v.cent val v
spreag

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encuny encunya encunyada encunyades encunyam encunyant encunyar encunyara encunyaran encunyarem encunyaren encunyares encunyareu encunyaria encunyarien encunyaries encunyarà encunyaràs encunyaré encunyaríem encunyaríeu encunyassen encunyasses encunyassin encunyassis encunyat encunyats encunyau encunyava encunyaven encunyaves encunye encunyem encunyen encunyes encunyessen encunyesses encunyessin encunyessis encunyeu encunyi encunyin encunyis encunyo encunyà encunyàrem encunyàreu encunyàs encunyàssem encunyàsseu encunyàssim encunyàssiu encunyàvem encunyàveu encunyés encunyéssem encunyésseu encunyéssim encunyéssiu encunyí occ sept val v
cum
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
siar
En direcció a la banda del darrere.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
ar aghaidh
En direcció a la banda del davant.

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ n masc
lá arna mhárach

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
tomhas

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
ionchairdíteas

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ bal endolceix endolceixen endolceixes endolceixi endolceixin endolceixis endolceixo endolcesc endolcesqui endolcesquin endolcesquis endolcia endolcida endolcides endolcien endolcies endolciguem endolcigueu endolcim endolcint endolcir endolcira endolciran endolcirem endolciren endolcires endolcireu endolciria endolcirien endolciries endolcirà endolciràs endolciré endolciríem endolciríeu endolcisc endolcisca endolcisquen endolcisques endolcissen endolcisses endolcissin endolcissis endolcit endolcits endolciu endolcix endolcixen endolcixes endolcixo endolcí endolcíem endolcíeu endolcírem endolcíreu endolcís endolcíssem endolcísseu endolcíssim endolcíssiu n-occ occ sept val v
milsigh

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
plocóid
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ n masc
inmheitriam

enemic /e.neˈmik/ n masc
namhaid

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
fuinneamh

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ alg ant bal cent eiv enfil enfila enfilada enfilades enfilaia enfilaien enfilaies enfilam enfilant enfilar enfilara enfilaran enfilarem enfilaren enfilares enfilareu enfilaria enfilarien enfilaries enfilariva enfilariven enfilarives enfilarà enfilaràs enfilaré enfilaríem enfilaríeu enfilarívem enfilaríveu enfilassen enfilasses enfilassin enfilassis enfilat enfilats enfilau enfilava enfilaven enfilaves enfilavi enfilavo enfile enfileguem enfileguessa enfileguessen enfileguesses enfilegueu enfilegués enfileguéssom enfileguéssou enfilem enfilen enfiles enfilessa enfilessen enfilesses enfilessi enfilessin enfilessis enfileu enfili enfilin enfilis enfilo enfilos enfils enfilà enfilàiem enfilàieu enfilàrem enfilàreu enfilàs enfilàssem enfilàsseu enfilàssim enfilàssiu enfilàvem enfilàvets enfilàveu enfilàvom enfilés enfiléssem enfilésseu enfiléssim enfiléssiu enfilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
snáithe a chur
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enfoc enfoca enfocada enfocades enfocam enfocant enfocar enfocara enfocaran enfocarem enfocaren enfocares enfocareu enfocaria enfocarien enfocaries enfocarà enfocaràs enfocaré enfocaríem enfocaríeu enfocassen enfocasses enfocassin enfocassis enfocat enfocats enfocau enfocava enfocaven enfocaves enfoco enfocà enfocàrem enfocàreu enfocàs enfocàssem enfocàsseu enfocàssim enfocàssiu enfocàvem enfocàveu enfoque enfoquem enfoquen enfoques enfoquessen enfoquesses enfoquessin enfoquessis enfoqueu enfoqui enfoquin enfoquis enfoqués enfoquéssem enfoquésseu enfoquéssim enfoquéssiu enfoquí occ sept val v
dírigh
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfortir /aɱ.forˈti/ /eɱ.forˈti/ /eɱ.foɾˈti/ /eɱ.foɾˈtiɾ/ /əɱ.foɾˈti/ /əɱ.furˈti/ bal enforteix enforteixen enforteixes enforteixi enforteixin enforteixis enforteixo enfortesc enfortesqui enfortesquin enfortesquis enfortia enfortida enfortides enfortien enforties enfortiguem enfortigueu enfortim enfortint enfortir enfortira enfortiran enfortirem enfortiren enfortires enfortireu enfortiria enfortirien enfortiries enfortirà enfortiràs enfortiré enfortiríem enfortiríeu enfortisc enfortisca enfortisquen enfortisques enfortissen enfortisses enfortissin enfortissis enfortit enfortits enfortiu enfortix enfortixen enfortixes enfortixo enfortí enfortíem enfortíeu enfortírem enfortíreu enfortís enfortíssem enfortísseu enfortíssim enfortíssiu n-occ occ sept val v
neartaigh

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
dallamullóg

engegar /aɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣaɾ/ /əɲ.ʒəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engeg engega engegada engegades engegam engegant engegar engegara engegaran engegarem engegaren engegares engegareu engegaria engegarien engegaries engegarà engegaràs engegaré engegaríem engegaríeu engegassen engegasses engegassin engegassis engegat engegats engegau engegava engegaven engegaves engego engegue engeguem engeguen engegues engeguessen engeguesses engeguessin engeguessis engegueu engegui engeguin engeguis engegués engeguéssem engeguésseu engeguéssim engeguéssiu engeguí engegà engegàrem engegàreu engegàs engegàssem engegàsseu engegàssim engegàssiu engegàvem engegàveu occ sept val v
cuir tús le
Posar en marxa, iniciar el funcionament.

enginy /anˈd͡ʒiɲ/ /eɲˈd͡ʒiɲ/ /əɲˈʒiɲ/ n masc
abarthacht

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
innealtóir

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
innealtóireacht

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
i mbliana

enhorabona /eˌnɔ.ɾaˈbɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.nɔ/ /əˌnɔ.ɾəˈβɔ.nə/ Interjection
comhghairdeas
Felicitació per un bon succés.

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllace enllacem enllacen enllaces enllacessen enllacesses enllacessin enllacessis enllaceu enllaci enllacin enllacis enllacés enllacéssem enllacésseu enllacéssim enllacéssiu enllací enllaç enllaça enllaçada enllaçades enllaçam enllaçant enllaçar enllaçara enllaçaran enllaçarem enllaçaren enllaçares enllaçareu enllaçaria enllaçarien enllaçaries enllaçarà enllaçaràs enllaçaré enllaçaríem enllaçaríeu enllaçassen enllaçasses enllaçassin enllaçassis enllaçat enllaçats enllaçau enllaçava enllaçaven enllaçaves enllaço enllaçà enllaçàrem enllaçàreu enllaçàs enllaçàssem enllaçàsseu enllaçàssim enllaçàssiu enllaçàvem enllaçàveu occ sept val v
nasc
Vincular amb una relació.
(informàtica) Connectar un document amb un altre.

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
in áit ar bith

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
anmhór

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
suirbhé

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
siar

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
caisligh
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
múinteoireacht

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enseny ensenya ensenyada ensenyades ensenyam ensenyant ensenyar ensenyara ensenyaran ensenyarem ensenyaren ensenyares ensenyareu ensenyaria ensenyarien ensenyaries ensenyarà ensenyaràs ensenyaré ensenyaríem ensenyaríeu ensenyassen ensenyasses ensenyassin ensenyassis ensenyat ensenyats ensenyau ensenyava ensenyaven ensenyaves ensenye ensenyem ensenyen ensenyes ensenyessen ensenyesses ensenyessin ensenyessis ensenyeu ensenyi ensenyin ensenyis ensenyo ensenyà ensenyàrem ensenyàreu ensenyàs ensenyàssem ensenyàsseu ensenyàssim ensenyàssiu ensenyàvem ensenyàveu ensenyés ensenyéssem ensenyésseu ensenyéssim ensenyéssiu ensenyí occ sept val v
múin
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.
taispeáin
Instruir, ensinistrar.

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entapissa entapissada entapissades entapissam entapissant entapissar entapissara entapissaran entapissarem entapissaren entapissares entapissareu entapissaria entapissarien entapissaries entapissarà entapissaràs entapissaré entapissaríem entapissaríeu entapissassen entapissasses entapissassin entapissassis entapissat entapissats entapissau entapissava entapissaven entapissaves entapisse entapissem entapissen entapisses entapissessen entapissesses entapissessin entapissessis entapisseu entapissi entapissin entapissis entapisso entapissà entapissàrem entapissàreu entapissàs entapissàssem entapissàsseu entapissàssim entapissàssiu entapissàvem entapissàveu entapissés entapisséssem entapissésseu entapisséssim entapisséssiu entapissí entapís occ sept val v
cumhdaigh

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
tuig
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enterr enterra enterrada enterrades enterram enterrant enterrar enterrara enterraran enterrarem enterraren enterrares enterrareu enterraria enterrarien enterraries enterrarà enterraràs enterraré enterraríem enterraríeu enterrassen enterrasses enterrassin enterrassis enterrat enterrats enterrau enterrava enterraven enterraves enterre enterrem enterren enterres enterressen enterresses enterressin enterressis enterreu enterri enterrin enterris enterro enterrà enterràrem enterràreu enterràs enterràssem enterràsseu enterràssim enterràssiu enterràvem enterràveu enterrés enterréssem enterrésseu enterréssim enterréssiu enterrí occ sept val v
adhlaic

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
iontráil
Acte d'entrar.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entr entra entrada entrades entram entrant entrar entrara entraran entrarem entraren entrares entrareu entraria entrarien entraries entrarà entraràs entraré entraríem entraríeu entrassen entrasses entrassin entrassis entrat entrats entrau entrava entraven entraves entre entrem entren entres entressen entresses entressin entressis entreu entri entrin entris entro entrà entràrem entràreu entràs entràssem entràsseu entràssim entràssiu entràvem entràveu entrés entréssem entrésseu entréssim entréssiu entrí occ sept val v
iontráil
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
idir

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ adj masc
anmhailíseach

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ n masc
clampróir

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
traenálaí

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
oiliúint

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
ceapaire

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
siamsa

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
agallamh

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrevist entrevista entrevistada entrevistades entrevistam entrevistant entrevistar entrevistara entrevistaran entrevistarem entrevistaren entrevistares entrevistareu entrevistaria entrevistarien entrevistaries entrevistarà entrevistaràs entrevistaré entrevistaríem entrevistaríeu entrevistassen entrevistasses entrevistassin entrevistassis entrevistat entrevistats entrevistau entrevistava entrevistaven entrevistaves entreviste entrevistem entrevisten entrevistes entrevistessen entrevistesses entrevistessin entrevistessis entrevisteu entrevisti entrevistin entrevistis entrevisto entrevistà entrevistàrem entrevistàreu entrevistàs entrevistàssem entrevistàsseu entrevistàssim entrevistàssiu entrevistàvem entrevistàveu entrevistés entrevistéssem entrevistésseu entrevistéssim entrevistéssiu entrevistí occ sept val v
agaill

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ n fem
eantrópacht

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entusiasm entusiasma entusiasmada entusiasmades entusiasmam entusiasmant entusiasmar entusiasmara entusiasmaran entusiasmarem entusiasmaren entusiasmares entusiasmareu entusiasmaria entusiasmarien entusiasmaries entusiasmarà entusiasmaràs entusiasmaré entusiasmaríem entusiasmaríeu entusiasmassen entusiasmasses entusiasmassin entusiasmassis entusiasmat entusiasmats entusiasmau entusiasmava entusiasmaven entusiasmaves entusiasme entusiasmem entusiasmen entusiasmes entusiasmessen entusiasmesses entusiasmessin entusiasmessis entusiasmeu entusiasmi entusiasmin entusiasmis entusiasmo entusiasmà entusiasmàrem entusiasmàreu entusiasmàs entusiasmàssem entusiasmàsseu entusiasmàssim entusiasmàssiu entusiasmàvem entusiasmàveu entusiasmés entusiasméssem entusiasmésseu entusiasméssim entusiasméssiu entusiasmí occ sept val v
spreag

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
formad
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
éadmhar

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ alg ant bal cent eiv enverina enverinada enverinades enverinaia enverinaien enverinaies enverinam enverinant enverinar enverinara enverinaran enverinarem enverinaren enverinares enverinareu enverinaria enverinarien enverinaries enverinariva enverinariven enverinarives enverinarà enverinaràs enverinaré enverinaríem enverinaríeu enverinarívem enverinaríveu enverinassen enverinasses enverinassin enverinassis enverinat enverinats enverinau enverinava enverinaven enverinaves enverinavi enverinavo enverine enverineguem enverineguessa enverineguessen enverineguesses enverinegueu enverinegués enverineguéssom enverineguéssou enverinem enverinen enverines enverinessa enverinessen enverinesses enverinessi enverinessin enverinessis enverineu enverini enverinin enverinis enverino enverinos enverinà enverinàiem enverinàieu enverinàrem enverinàreu enverinàs enverinàssem enverinàsseu enverinàssim enverinàssiu enverinàvem enverinàvets enverinàveu enverinàvom enverinés enverinéssem enverinésseu enverinéssim enverinéssiu enveriní enverín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nimhigh

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ n masc
landair

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
cumha

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enyor enyora enyorada enyorades enyoram enyorant enyorar enyorara enyoraran enyorarem enyoraren enyorares enyorareu enyoraria enyorarien enyoraries enyorarà enyoraràs enyoraré enyoraríem enyoraríeu enyorassen enyorasses enyorassin enyorassis enyorat enyorats enyorau enyorava enyoraven enyoraves enyore enyorem enyoren enyores enyoressen enyoresses enyoressin enyoressis enyoreu enyori enyorin enyoris enyoro enyorà enyoràrem enyoràreu enyoràs enyoràssem enyoràsseu enyoràssim enyoràssiu enyoràvem enyoràveu enyorés enyoréssem enyorésseu enyoréssim enyoréssiu enyorí occ sept val v
airigh ó
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
einsím

ep /ˈep/ Interjection
hé
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epentètic /e.penˈtɛ.tik/ /ə.pənˈtɛ.tik/ adj masc
cúnta

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
eipidéimeolaíocht

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
titimeas

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
eachtra

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
eipistéimeolaíocht

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
eipintéis

epífisi /eˈpi.fi.zi/ /əˈpi.fi.zi/ n fem
eipifís

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ adj
eapainmneach

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
eapainm

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
meánchiorcal
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
cónocht

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
foireann
Grup de persones organitzat.
acmhainn
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagáiste

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
comhionann

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ n masc
comhionann
(química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
urlár buailte
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

erbi n masc
eirbiam

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
éirí

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ adj masc
ardcheannach
Dret i rígid.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ eritrea adj masc
Eiritréach
Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ n masc
Eiritréach
Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
gráinneog

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
easóg
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
anghrá

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
ear

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
botún
Equivocació, incorrecció.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ erudita adj masc
léannta
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
bolb

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
brúchtadh

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
sméar dhubh

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
dréacht

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esborr esborra esborrada esborrades esborram esborrant esborrar esborrara esborraran esborrarem esborraren esborrares esborrareu esborraria esborrarien esborraries esborrarà esborraràs esborraré esborraríem esborraríeu esborrassen esborrasses esborrassin esborrassis esborrat esborrats esborrau esborrava esborraven esborraves esborre esborrem esborren esborres esborressen esborresses esborressin esborressis esborreu esborri esborrin esborris esborro esborrà esborràrem esborràreu esborràs esborràssem esborràsseu esborràssim esborràssiu esborràvem esborràveu esborrés esborréssem esborrésseu esborréssim esborréssiu esborrí occ sept val v
scrios
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbrina esbrinada esbrinades esbrinam esbrinant esbrinar esbrinara esbrinaran esbrinarem esbrinaren esbrinares esbrinareu esbrinaria esbrinarien esbrinaries esbrinarà esbrinaràs esbrinaré esbrinaríem esbrinaríeu esbrinassen esbrinasses esbrinassin esbrinassis esbrinat esbrinats esbrinau esbrinava esbrinaven esbrinaves esbrine esbrinem esbrinen esbrines esbrinessen esbrinesses esbrinessin esbrinessis esbrineu esbrini esbrinin esbrinis esbrino esbrinà esbrinàrem esbrinàreu esbrinàs esbrinàssem esbrinàsseu esbrinàssim esbrinàssiu esbrinàvem esbrinàveu esbrinés esbrinéssem esbrinésseu esbrinéssim esbrinéssiu esbriní esbrín occ sept val v
tomhais
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbós /ezˈbos/ n masc
sceitse

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
sponc
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
ficheall

escacs /esˈkaks/ n masc
ficheall
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
staighre
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.

escala mecànica n fem
staighre beo

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ alg ant bal cent eiv escal escala escalada escalades escalaia escalaien escalaies escalam escalant escalar escalara escalaran escalarem escalaren escalares escalareu escalaria escalarien escalaries escalariva escalariven escalarives escalarà escalaràs escalaré escalaríem escalaríeu escalarívem escalaríveu escalassen escalasses escalassin escalassis escalat escalats escalau escalava escalaven escalaves escalavi escalavo escale escaleguem escaleguessa escaleguessen escaleguesses escalegueu escalegués escaleguéssom escaleguéssou escalem escalen escales escalessa escalessen escalesses escalessi escalessin escalessis escaleu escali escalin escalis escalo escalos escals escalà escalàiem escalàieu escalàrem escalàreu escalàs escalàssem escalàsseu escalàssim escalàssiu escalàvem escalàvets escalàveu escalàvom escalés escaléssem escalésseu escaléssim escaléssiu escalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tóg

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
seallóid
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escamp escampa escampada escampades escampam escampant escampar escampara escamparan escamparem escamparen escampares escampareu escamparia escamparien escamparies escamparà escamparàs escamparé escamparíem escamparíeu escampassen escampasses escampassin escampassis escampat escampats escampau escampava escampaven escampaves escampe escampem escampen escampes escampessen escampesses escampessin escampessis escampeu escampi escampin escampis escampo escampà escampàrem escampàreu escampàs escampàssem escampàsseu escampàssim escampàssiu escampàvem escampàveu escampés escampéssem escampésseu escampéssim escampéssiu escampí occ sept val v
leath
Estendre una matèria per una superfície.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
scaindiam

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
ciaróg

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
scarab

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
cnota
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
séiléir

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
scarlóid

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ bal escaem escaent escaeu escaic escaiem escaient escaieu escaiga escaiguda escaigudes escaiguem escaiguen escaiguera escaigueren escaigueres escaigues escaiguessen escaiguesses escaiguessin escaiguessis escaigueu escaigui escaiguin escaiguis escaigut escaiguts escaigué escaiguérem escaiguéreu escaigués escaiguéssem escaiguésseu escaiguéssim escaiguéssiu escaiguí escau escauen escauran escaure escaurem escaureu escauria escaurien escauries escaurà escauràs escauré escauríem escauríeu escaus esqueia esqueien esqueies esqueim esqueis esquèiem esquèieu esquéiem esquéieu occ val v
oir
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
stáitse

escintil·lar /e.sin.tiɫˈɫa/ /e.sin.tiɫˈɫaɾ/ /e.sin.tiˈɫa/ /ə.sin.tiɫˈɫa/ /ə.sin.tiˈɫa/ /əs.sin.tiɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escintil escintil·la escintil·lada escintil·lades escintil·lam escintil·lant escintil·lar escintil·lara escintil·laran escintil·larem escintil·laren escintil·lares escintil·lareu escintil·laria escintil·larien escintil·laries escintil·larà escintil·laràs escintil·laré escintil·laríem escintil·laríeu escintil·lassen escintil·lasses escintil·lassin escintil·lassis escintil·lat escintil·lats escintil·lau escintil·lava escintil·laven escintil·laves escintil·le escintil·lem escintil·len escintil·les escintil·lessen escintil·lesses escintil·lessin escintil·lessis escintil·leu escintil·li escintil·lin escintil·lis escintil·lo escintil·là escintil·làrem escintil·làreu escintil·làs escintil·làssem escintil·làsseu escintil·làssim escintil·làssiu escintil·làvem escintil·làveu escintil·lés escintil·léssem escintil·lésseu escintil·léssim escintil·léssiu escintil·lí occ sept val v
aibhligh

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esclat esclata esclatada esclatades esclatam esclatant esclatar esclatara esclataran esclatarem esclataren esclatares esclatareu esclataria esclatarien esclataries esclatarà esclataràs esclataré esclataríem esclataríeu esclatassen esclatasses esclatassin esclatassis esclatat esclatats esclatau esclatava esclataven esclataves esclate esclatem esclaten esclates esclatessen esclatesses esclatessin esclatessis esclateu esclati esclatin esclatis esclato esclatà esclatàrem esclatàreu esclatàs esclatàssem esclatàsseu esclatàssim esclatàssiu esclatàvem esclatàveu esclatés esclatéssem esclatésseu esclatéssim esclatéssiu esclatí occ sept val v
pléasc
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
sclábhaí
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
scléaróis

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
paitín
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ adj masc
Albanach

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
scoil
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola de música n fem
ceolscoil

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
cléireach

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ n neut
dalta
Persona que assisteix a una escola com a alumne.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
éist

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
scuab
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escombr escombra escombrada escombrades escombram escombrant escombrar escombrara escombraran escombrarem escombraren escombrares escombrareu escombraria escombrarien escombraries escombrarà escombraràs escombraré escombraríem escombraríeu escombrassen escombrasses escombrassin escombrassis escombrat escombrats escombrau escombrava escombraven escombraves escombre escombrem escombren escombres escombressen escombresses escombressin escombressis escombreu escombri escombrin escombris escombro escombrà escombràrem escombràreu escombràs escombràssem escombràsseu escombràssim escombràssiu escombràvem escombràveu escombrés escombréssem escombrésseu escombréssim escombréssiu escombrí occ sept val v
scuab
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
bruscar
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
caith seile
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
scairp

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
síothlán

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
rúsc coirt
Part exterior del tronc dels arbres.

escovilló /es.ko.viˈʎo/ /es.ko.βiˈʎo/ /əs.ko.viˈʎo/ /əs.ku.viˈʎo/ /əs.ku.βiˈʎo/ n masc
ceirt
(medicina) Tija amb un extrem cobert de cotó o material absorbent i estèril per a obtenir mostres a examinar o per a aplicar medicaments.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
scríbhneoir

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
deasc
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
scríbhneoireacht
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
scríobh

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
scríobhaí

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
bosán cadairne

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
scairbh

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
dealbhóir

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
dealbhóireacht dealbh

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
sobal cúr

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
glantóir simléar

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
bior fiacla

escurçar /as.kurˈsa/ /es.kurˈsa/ /es.kuɾˈsa/ /es.kuɾˈsaɾ/ /əs.kurˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escurce escurcem escurcen escurces escurcessen escurcesses escurcessin escurcessis escurceu escurci escurcin escurcis escurcés escurcéssem escurcésseu escurcéssim escurcéssiu escurcí escurç escurça escurçada escurçades escurçam escurçant escurçar escurçara escurçaran escurçarem escurçaren escurçares escurçareu escurçaria escurçarien escurçaries escurçarà escurçaràs escurçaré escurçaríem escurçaríeu escurçassen escurçasses escurçassin escurçassis escurçat escurçats escurçau escurçava escurçaven escurçaves escurço escurçà escurçàrem escurçàreu escurçàs escurçàssem escurçàsseu escurçàssim escurçàssiu escurçàvem escurçàveu occ sept val v
giorraigh

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
nathair
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
sciath
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.
armas
Element emblemàtic d'un país, ciutat, família, institució, etc., que correspon a un dibuix simbòlic normalment emmarcat en la forma d'un escut medieval.
escudo Portaingéalach
Nom de diverses monedes modernes i antigues.

esdevenir /ez.ðe.veˈniɾ/ /ez.ðe.βeˈni/ /əz.də.βəˈni/ /əz.ðə.vəˈni/ alg bal esdevenc esdevendran esdevendrem esdevendreu esdevendria esdevendrien esdevendries esdevendrà esdevendràs esdevendré esdevendríem esdevendríeu esdevenen esdevenguda esdevengudes esdevenguem esdevengueren esdevengueres esdevenguessin esdevenguessis esdevengueu esdevengui esdevenguin esdevenguis esdevengut esdevenguts esdevengué esdevenguérem esdevenguéreu esdevengués esdevenguéssim esdevenguéssiu esdevenguí esdevenia esdevenien esdevenies esdevenim esdevenint esdevenir esdeveniu esdevens esdeveníem esdeveníeu esdevinc esdevindran esdevindrem esdevindreu esdevindria esdevindrien esdevindries esdevindrà esdevindràs esdevindré esdevindríem esdevindríeu esdevinga esdevinguda esdevingudes esdevinguem esdevinguen esdevinguera esdevingueren esdevingueres esdevingues esdevinguessen esdevinguesses esdevinguessin esdevinguessis esdevingueu esdevingui esdevinguin esdevinguis esdevingut esdevinguts esdevingué esdevinguérem esdevinguéreu esdevingués esdevinguéssem esdevinguésseu esdevinguéssim esdevinguéssiu esdevinguí esdevé esdevén occ val v
éirigh

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
sféar

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
iarracht

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
sféarúil

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ alg ant bal cent eiv esgarrap esgarrapa esgarrapada esgarrapades esgarrapaia esgarrapaien esgarrapaies esgarrapam esgarrapant esgarrapar esgarrapara esgarraparan esgarraparem esgarraparen esgarrapares esgarrapareu esgarraparia esgarraparien esgarraparies esgarrapariva esgarrapariven esgarraparives esgarraparà esgarraparàs esgarraparé esgarraparíem esgarraparíeu esgarraparívem esgarraparíveu esgarrapassen esgarrapasses esgarrapassin esgarrapassis esgarrapat esgarrapats esgarrapau esgarrapava esgarrapaven esgarrapaves esgarrapavi esgarrapavo esgarrape esgarrapeguem esgarrapeguessa esgarrapeguessen esgarrapeguesses esgarrapegueu esgarrapegués esgarrapeguéssom esgarrapeguéssou esgarrapem esgarrapen esgarrapes esgarrapessa esgarrapessen esgarrapesses esgarrapessi esgarrapessin esgarrapessis esgarrapeu esgarrapi esgarrapin esgarrapis esgarrapo esgarrapos esgarraps esgarrapà esgarrapàiem esgarrapàieu esgarrapàrem esgarrapàreu esgarrapàs esgarrapàssem esgarrapàsseu esgarrapàssim esgarrapàssiu esgarrapàvem esgarrapàvets esgarrapàveu esgarrapàvom esgarrapés esgarrapéssem esgarrapésseu esgarrapéssim esgarrapéssiu esgarrapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scríob

esgarriacries /az.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /ez.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /əz.ɡəˌri.əˈkɾi.əs/ n neut
cnádánaí

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
eaglais teampall
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgot esgota esgotada esgotades esgotam esgotant esgotar esgotara esgotaran esgotarem esgotaren esgotares esgotareu esgotaria esgotarien esgotaries esgotarà esgotaràs esgotaré esgotaríem esgotaríeu esgotassen esgotasses esgotassin esgotassis esgotat esgotats esgotau esgotava esgotaven esgotaves esgote esgotem esgoten esgotes esgotessen esgotesses esgotessin esgotessis esgoteu esgoti esgotin esgotis esgoto esgotà esgotàrem esgotàreu esgotàs esgotàssem esgotàsseu esgotàssim esgotàssiu esgotàvem esgotàveu esgotés esgotéssem esgotésseu esgotéssim esgotéssiu esgotí occ sept val v
folmhaigh
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
pionsóireacht

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
Slóvacach
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
Slóvacach
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
Slóivéanach
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
Slóivéanach
Natural d'Eslovènia.
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
cruan

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ alg ant bal cent eiv esmalt esmalta esmaltada esmaltades esmaltaia esmaltaien esmaltaies esmaltam esmaltant esmaltar esmaltara esmaltaran esmaltarem esmaltaren esmaltares esmaltareu esmaltaria esmaltarien esmaltaries esmaltariva esmaltariven esmaltarives esmaltarà esmaltaràs esmaltaré esmaltaríem esmaltaríeu esmaltarívem esmaltaríveu esmaltassen esmaltasses esmaltassin esmaltassis esmaltat esmaltats esmaltau esmaltava esmaltaven esmaltaves esmaltavi esmaltavo esmalte esmalteguem esmalteguessa esmalteguessen esmalteguesses esmaltegueu esmaltegués esmalteguéssom esmalteguéssou esmaltem esmalten esmaltes esmaltessa esmaltessen esmaltesses esmaltessi esmaltessin esmaltessis esmalteu esmalti esmaltin esmaltis esmalto esmaltos esmalts esmaltà esmaltàiem esmaltàieu esmaltàrem esmaltàreu esmaltàs esmaltàssem esmaltàsseu esmaltàssim esmaltàssiu esmaltàvem esmaltàvets esmaltàveu esmaltàvom esmaltés esmaltéssem esmaltésseu esmaltéssim esmaltéssiu esmaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cruan

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmena esmenada esmenades esmenam esmenant esmenar esmenara esmenaran esmenarem esmenaren esmenares esmenareu esmenaria esmenarien esmenaries esmenarà esmenaràs esmenaré esmenaríem esmenaríeu esmenassen esmenasses esmenassin esmenassis esmenat esmenats esmenau esmenava esmenaven esmenaves esmene esmenem esmenen esmenes esmenessen esmenesses esmenessin esmenessis esmeneu esmeni esmenin esmenis esmeno esmenà esmenàrem esmenàreu esmenàs esmenàssem esmenàsseu esmenàssim esmenàssiu esmenàvem esmenàveu esmenés esmenéssem esmenésseu esmenéssim esmenéssiu esmení esmèn occ sept val v
ceartaigh
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esment esmenta esmentada esmentades esmentam esmentant esmentar esmentara esmentaran esmentarem esmentaren esmentares esmentareu esmentaria esmentarien esmentaries esmentarà esmentaràs esmentaré esmentaríem esmentaríeu esmentassen esmentasses esmentassin esmentassis esmentat esmentats esmentau esmentava esmentaven esmentaves esmente esmentem esmenten esmentes esmentessen esmentesses esmentessin esmentessis esmenteu esmenti esmentin esmentis esmento esmentà esmentàrem esmentàreu esmentàs esmentàssem esmentàsseu esmentàssim esmentàssiu esmentàvem esmentàveu esmentés esmentéssem esmentésseu esmentéssim esmentéssiu esmentí occ sept val v
tagair

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
éimear

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv esmol esmola esmolada esmolades esmolaia esmolaien esmolaies esmolam esmolant esmolar esmolara esmolaran esmolarem esmolaren esmolares esmolareu esmolaria esmolarien esmolaries esmolariva esmolariven esmolarives esmolarà esmolaràs esmolaré esmolaríem esmolaríeu esmolarívem esmolaríveu esmolassen esmolasses esmolassin esmolassis esmolat esmolats esmolau esmolava esmolaven esmolaves esmolavi esmolavo esmole esmoleguem esmoleguessa esmoleguessen esmoleguesses esmolegueu esmolegués esmoleguéssom esmoleguéssou esmolem esmolen esmoles esmolessa esmolessen esmolesses esmolessi esmolessin esmolessis esmoleu esmoli esmolin esmolis esmolo esmolos esmols esmolà esmolàiem esmolàieu esmolàrem esmolàreu esmolàs esmolàssem esmolàsseu esmolàssim esmolàssiu esmolàvem esmolàvets esmolàveu esmolàvom esmolés esmoléssem esmolésseu esmoléssim esmoléssiu esmolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
faobhraigh

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
bricfeasta
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmorz esmorza esmorzada esmorzades esmorzam esmorzant esmorzar esmorzara esmorzaran esmorzarem esmorzaren esmorzares esmorzareu esmorzaria esmorzarien esmorzaries esmorzarà esmorzaràs esmorzaré esmorzaríem esmorzaríeu esmorzassen esmorzasses esmorzassin esmorzassis esmorzat esmorzats esmorzau esmorzava esmorzaven esmorzaves esmorze esmorzem esmorzen esmorzes esmorzessen esmorzesses esmorzessin esmorzessis esmorzeu esmorzi esmorzin esmorzis esmorzo esmorzà esmorzàrem esmorzàreu esmorzàs esmorzàssem esmorzàsseu esmorzàssim esmorzàssiu esmorzàvem esmorzàveu esmorzés esmorzéssem esmorzésseu esmorzéssim esmorzéssiu esmorzí occ sept val v
bricfeasta
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
spásúil

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
spaigití

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
spás
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
fear bréige

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ alg ant bal cent eiv espant espanta espantada espantades espantaia espantaien espantaies espantam espantant espantar espantara espantaran espantarem espantaren espantares espantareu espantaria espantarien espantaries espantariva espantariven espantarives espantarà espantaràs espantaré espantaríem espantaríeu espantarívem espantaríveu espantassen espantasses espantassin espantassis espantat espantats espantau espantava espantaven espantaves espantavi espantavo espante espanteguem espanteguessa espanteguessen espanteguesses espantegueu espantegués espanteguéssom espanteguéssou espantem espanten espantes espantessa espantessen espantesses espantessi espantessin espantessis espanteu espanti espantin espantis espanto espantos espants espantà espantàiem espantàieu espantàrem espantàreu espantàs espantàssem espantàsseu espantàssim espantàssiu espantàvem espantàvets espantàveu espantàvom espantés espantéssem espantésseu espantéssim espantéssiu espantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cuir eagla ar

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
Spáinnis
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
Spáinnis
Habitant o nadiu d'Espanya.
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ n masc
alfa

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
claíomh
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
gualainn

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
speisialta

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
speisialtóir

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ alg ant bal cent eiv especific especifica especificada especificades especificaia especificaien especificaies especificam especificant especificar especificara especificaran especificarem especificaren especificares especificareu especificaria especificarien especificaries especificariva especificariven especificarives especificarà especificaràs especificaré especificaríem especificaríeu especificarívem especificaríveu especificassen especificasses especificassin especificassis especificat especificats especificau especificava especificaven especificaves especificavi especificavo especifico especificos especificà especificàiem especificàieu especificàrem especificàreu especificàs especificàssem especificàsseu especificàssim especificàssiu especificàvem especificàvets especificàveu especificàvom especifique especifiqueguem especifiqueguessa especifiqueguessen especifiqueguesses especifiquegueu especifiquegués especifiqueguéssom especifiqueguéssou especifiquem especifiquen especifiques especifiquessa especifiquessen especifiquesses especifiquessi especifiquessin especifiquessis especifiqueu especifiqui especifiquin especifiquis especifiqués especifiquéssem especifiquésseu especifiquéssim especifiquéssiu especifiquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sonraigh

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
clár

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
speictream

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
coinneal

espera /esˈpe.ɾa/ /əsˈpe.ɾə/ n fem
fanacht

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
Esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
dúil

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
fan
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
bí ag súil
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
abarthacht
Part no material de la persona, ànima.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
brod spor

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
spiaire

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
croithleog

espigolar /as.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫaɾ/ /əs.pi.ɣoˈɫa/ /əs.pi.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espigol espigola espigolada espigolades espigolam espigolant espigolar espigolara espigolaran espigolarem espigolaren espigolares espigolareu espigolaria espigolarien espigolaries espigolarà espigolaràs espigolaré espigolaríem espigolaríeu espigolassen espigolasses espigolassin espigolassis espigolat espigolats espigolau espigolava espigolaven espigolaves espigole espigolem espigolen espigoles espigolessen espigolesses espigolessin espigolessis espigoleu espigoli espigolin espigolis espigolo espigolà espigolàrem espigolàreu espigolàs espigolàssem espigolàsseu espigolàssim espigolàssiu espigolàvem espigolàveu espigolés espigoléssem espigolésseu espigoléssim espigoléssiu espigolí occ sept val v
tiomsaigh
Collir les espigues després de la segada.

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
dealg
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
spionáiste

espinada /es.piˈna.ða/ /əs.piˈna.ðə/ n fem
cnámh droma
(popular) columna vertebral

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
spioradálta
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
poll lámhaigh

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
án

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
spór

esport /esˈpɔɾt/ n masc
spórt

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
drithle
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
lus súch

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
spadal

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
spíosra

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
aicíd

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
labhandar lus liath

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
creatlach
Conjunt dels ossos d'un animal, en especial els de les persones.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
droim

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
clé

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
ciotach
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
sceitse

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esquia esquiada esquiades esquiam esquiant esquiar esquiara esquiaran esquiarem esquiaren esquiares esquiareu esquiaria esquiarien esquiaries esquiarà esquiaràs esquiaré esquiaríem esquiaríeu esquiassen esquiasses esquiassin esquiassis esquiat esquiats esquiau esquiava esquiaven esquiaves esquie esquiem esquien esquies esquiessen esquiesses esquiessin esquiessis esquieu esquii esquio esquià esquiàrem esquiàreu esquiàs esquiàssem esquiàsseu esquiàssim esquiàssiu esquiàvem esquiàveu esquiés esquiéssem esquiésseu esquiéssim esquiéssiu esquií esquiï esquiïn esquiïs occ sept val v
sciáil

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ alg ant bal cent eiv esquil esquila esquilada esquilades esquilaia esquilaien esquilaies esquilam esquilant esquilar esquilara esquilaran esquilarem esquilaren esquilares esquilareu esquilaria esquilarien esquilaries esquilariva esquilariven esquilarives esquilarà esquilaràs esquilaré esquilaríem esquilaríeu esquilarívem esquilaríveu esquilassen esquilasses esquilassin esquilassis esquilat esquilats esquilau esquilava esquilaven esquilaves esquilavi esquilavo esquile esquileguem esquileguessa esquileguessen esquileguesses esquilegueu esquilegués esquileguéssom esquileguéssou esquilem esquilen esquiles esquilessa esquilessen esquilesses esquilessi esquilessin esquilessis esquileu esquili esquilin esquilis esquilo esquilos esquils esquilà esquilàiem esquilàieu esquilàrem esquilàreu esquilàs esquilàssem esquilàsseu esquilàssim esquilàssiu esquilàvem esquilàvets esquilàveu esquilàvom esquilés esquiléssem esquilésseu esquiléssim esquiléssiu esquilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
lom

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
iora madra crainn
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
scitsifréine

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
scí

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
eas

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
riachtanach

est n masc
oirthear

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
oirthear-oirthuaisceart

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
oirthear-oirdheisceart

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
stábla
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
stábla
(per extensió) Lloc brut.

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ bal estableix estableixen estableixes estableixi estableixin estableixis estableixo establert establerta establertes establerts establesc establesqui establesquin establesquis establia establida establides establien establies establiguem establigueu establim establint establir establira establiran establirem establiren establires establireu establiria establirien establiries establirà establiràs establiré establiríem establiríeu establisc establisca establisquen establisques establissen establisses establissin establissis establit establits establiu establix establixen establixes establixo establí establíem establíeu establírem establíreu establís establíssem establísseu establíssim establíssiu n-occ occ sept val v
cuir ar bun
Fundar o crear alguna cosa.

estaca /asˈta.ka/ /asˈta.kɛ/ /esˈta.ka/ /əsˈta.kə/ n fem
cuaille

estació /es.ta.siˈo/ n fem
stáisiún
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
séasúr
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
staid
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
staidreamh

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ alg bal eiv estalvia estalviada estalviades estalviam estalviant estalviar estalviara estalviaran estalviarem estalviaren estalviares estalviareu estalviaria estalviarien estalviaries estalviarà estalviaràs estalviaré estalviaríem estalviaríeu estalviassen estalviasses estalviassin estalviassis estalviat estalviats estalviau estalviava estalviaven estalviaves estalvie estalviem estalvien estalvies estalviessen estalviesses estalviessin estalviessis estalvieu estalvii estalvio estalvià estalviàrem estalviàreu estalviàs estalviàssem estalviàsseu estalviàssim estalviàssiu estalviàvem estalviàveu estalviés estalviéssem estalviésseu estalviéssim estalviéssiu estalvií estalviï estalviïn estalviïs nota 1 occ sept v.cent val v
ainic

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
linn
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
stán
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
stát
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ n masc
reacht

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
réalta
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
liagán greanta
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estelat /as.teˈɫat/ /es.teˈɫat/ /əs.təˈɫat/ adj masc
réaltach

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
scealp

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
réaltach
Relatiu o pertanyent als estels.

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ bal estenc estendran estendre estendrem estendreu estendria estendrien estendries estendrà estendràs estendré estendríem estendríeu estenem estenen estenent esteneu estenga estenguem estenguen estenguera estengueren estengueres estengues estenguessen estenguesses estenguessin estenguessis estengueu estengui estenguin estenguis estengué estenguérem estenguéreu estengués estenguéssem estenguésseu estenguéssim estenguéssiu estenguí estenia estenien estenies estens esteníem esteníeu estesa esteses estesos estès estén estés occ val v
fadaigh
Estar entre dos límits, siguin físics o temporals.
scaoil
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
líne éadaigh

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ estentòria adj masc
ollghuthach

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
aimridiú

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esterilitz esterilitza esterilitzada esterilitzades esterilitzam esterilitzant esterilitzar esterilitzara esterilitzaran esterilitzarem esterilitzaren esterilitzares esterilitzareu esterilitzaria esterilitzarien esterilitzaries esterilitzarà esterilitzaràs esterilitzaré esterilitzaríem esterilitzaríeu esterilitzassen esterilitzasses esterilitzassin esterilitzassis esterilitzat esterilitzats esterilitzau esterilitzava esterilitzaven esterilitzaves esterilitze esterilitzem esterilitzen esterilitzes esterilitzessen esterilitzesses esterilitzessin esterilitzessis esterilitzeu esterilitzi esterilitzin esterilitzis esterilitzo esterilitzà esterilitzàrem esterilitzàreu esterilitzàs esterilitzàssem esterilitzàsseu esterilitzàssim esterilitzàssiu esterilitzàvem esterilitzàveu esterilitzés esterilitzéssem esterilitzésseu esterilitzéssim esterilitzéssiu esterilitzí occ sept val v
aimridigh
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
steiriligh
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
lig sraoth

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
sraoth

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
camán
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
smál
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estil /esˈtiɫ/ n masc
stíl

estima /esˈti.ma/ /əsˈti.mə/ n fem
ardmheas
Opinió positiva que es té d'algú o alguna cosa per la seva honradesa, mèrit, bondat...

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
gráigh
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
maoineach
Que inspira sentiments d'afecte.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estir estira estirada estirades estiram estirant estirar estirara estiraran estirarem estiraren estirares estirareu estiraria estirarien estiraries estirarà estiraràs estiraré estiraríem estiraríeu estirassen estirasses estirassin estirassis estirat estirats estirau estirava estiraven estiraves estire estirem estiren estires estiressen estiresses estiressin estiressis estireu estiri estirin estiris estiro estirà estiràrem estiràreu estiràs estiràssem estiràsseu estiràssim estiràssiu estiràvem estiràveu estirés estiréssem estirésseu estiréssim estiréssiu estirí occ sept val v
sín

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
samhradh

estofat /es.toˈfat/ /es.tuˈfat/ /əs.toˈfat/ /əs.tuˈfat/ n masc
stobhach
Guisat de carn amb verdures i espècies cuit a foc lent en recipient tancat sense evaporació.

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
tamall

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
Eastóinis
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
Eastóinis
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
druid

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
eachtrach
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrangul estrangula estrangulada estrangulades estrangulam estrangulant estrangular estrangulara estrangularan estrangularem estrangularen estrangulares estrangulareu estrangularia estrangularien estrangularies estrangularà estrangularàs estrangularé estrangularíem estrangularíeu estrangulassen estrangulasses estrangulassin estrangulassis estrangulat estrangulats estrangulau estrangulava estrangulaven estrangulaves estrangule estrangulem estrangulen estrangules estrangulessen estrangulesses estrangulessin estrangulessis estranguleu estranguli estrangulin estrangulis estrangulo estrangulà estrangulàrem estrangulàreu estrangulàs estrangulàssem estrangulàsseu estrangulàssim estrangulàssiu estrangulàvem estrangulàveu estrangulés estranguléssem estrangulésseu estranguléssim estranguléssiu estrangulí occ sept val v
tacht

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
aisteach
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
straitéis

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
réalta
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
cúng
Que té poca amplada.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
idir cleith agus ursain

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
deasbhord

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
strointiam

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
struchtúr
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
imchruthach

estruç /esˈtɾus/ n masc
ostrais

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
inbhir

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
staidéar
Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
mac léinn
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
sorn

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
bradán fearna

esturió beluga n masc
bradán fearna Eorpach

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
caighdeán
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
caighdeán
norma, especificació

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
seasta

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
stataic

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
dealbh íomhá

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
aimrid
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
aeistéitice

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
aeistéitic

estómac /esˈto.mak/ n masc
goile

esvàstica /ezˈvas.ti.ka/ /ezˈβas.ti.ka/ /əzˈbas.ti.kə/ /əzˈvas.ti.kə/ n fem
svaistice

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
éasafagas

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
síoraí

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
sanasaíocht

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
eitnealárnachas

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
eitneagrafaíocht

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
eitneolaíocht

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
Eocairist

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ adj masc
Eoráiseach
Relatiu o pertanyent a Euràsia.

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ n masc
Eoráiseach
Persona que habita o és originària d'Euràsia.

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro eoró

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ europea adj masc
Eorpa
Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ n masc
Eorpa
Natural d’Europa

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
eoraipiam

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eotanáis

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evacua evacuada evacuades evacuam evacuant evacuar evacuara evacuaran evacuarem evacuaren evacuares evacuareu evacuaria evacuarien evacuaries evacuarà evacuaràs evacuaré evacuaríem evacuaríeu evacuassen evacuasses evacuassin evacuassis evacuat evacuats evacuau evacuava evacuaven evacuaves evacue evacuem evacuen evacues evacuessen evacuesses evacuessin evacuessis evacueu evacuo evacuu evacuà evacuàrem evacuàreu evacuàs evacuàssem evacuàsseu evacuàssim evacuàssiu evacuàvem evacuàveu evacués evacuéssem evacuésseu evacuéssim evacuéssiu evacuí evacuï evacuïn evacuïs occ sept val v
folmhaigh

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
soiscéal

evangèlic /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫik/ adj
soiscéalach

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
follasach

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
de réir cosúlachta

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evit evita evitada evitades evitam evitant evitar evitara evitaran evitarem evitaren evitares evitareu evitaria evitarien evitaries evitarà evitaràs evitaré evitaríem evitaríeu evitassen evitasses evitassin evitassis evitat evitats evitau evitava evitaven evitaves evite evitem eviten evites evitessen evitesses evitessin evitessis eviteu eviti evitin evitis evito evità evitàrem evitàreu evitàs evitàssem evitàsseu evitàssim evitàssiu evitàvem evitàveu evités evitéssem evitésseu evitéssim evitéssiu evití occ sept val v
seachain

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
éabhlóid

exacerbar /eɡ.za.serˈβa/ /eɡ.za.seɾˈbaɾ/ /eɡ.za.seɾˈβa/ /əɡ.zə.sərˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) exacerb exacerba exacerbada exacerbades exacerbam exacerbant exacerbar exacerbara exacerbaran exacerbarem exacerbaren exacerbares exacerbareu exacerbaria exacerbarien exacerbaries exacerbarà exacerbaràs exacerbaré exacerbaríem exacerbaríeu exacerbassen exacerbasses exacerbassin exacerbassis exacerbat exacerbats exacerbau exacerbava exacerbaven exacerbaves exacerbe exacerbem exacerben exacerbes exacerbessen exacerbesses exacerbessin exacerbessis exacerbeu exacerbi exacerbin exacerbis exacerbo exacerbà exacerbàrem exacerbàreu exacerbàs exacerbàssem exacerbàsseu exacerbàssim exacerbàssiu exacerbàvem exacerbàveu exacerbés exacerbéssem exacerbésseu exacerbéssim exacerbéssiu exacerbí occ sept val v
géaraigh

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
go díreach

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
cruinn
Precís, ajustat a un patró.

exactitud /eɡ.zak.tiˈtut/ /əɡ.zək.tiˈtut/ n fem
beachtaíocht
Puntualitat en l'execució d'alguna cosa.
Característica d'una mesura (o de l'aparell utilitzat per fer-la) que indica en quin grau s'acosta al valor real a determinar, diferent de la "precisió" i de la "fidelitat" d'una mesura.

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ alg ant bal cent eiv exalt exalta exaltada exaltades exaltaia exaltaien exaltaies exaltam exaltant exaltar exaltara exaltaran exaltarem exaltaren exaltares exaltareu exaltaria exaltarien exaltaries exaltariva exaltariven exaltarives exaltarà exaltaràs exaltaré exaltaríem exaltaríeu exaltarívem exaltaríveu exaltassen exaltasses exaltassin exaltassis exaltat exaltats exaltau exaltava exaltaven exaltaves exaltavi exaltavo exalte exalteguem exalteguessa exalteguessen exalteguesses exaltegueu exaltegués exalteguéssom exalteguéssou exaltem exalten exaltes exaltessa exaltessen exaltesses exaltessi exaltessin exaltessis exalteu exalti exaltin exaltis exalto exaltos exalts exaltà exaltàiem exaltàieu exaltàrem exaltàreu exaltàs exaltàssem exaltàsseu exaltàssim exaltàssiu exaltàvem exaltàvets exaltàveu exaltàvom exaltés exaltéssem exaltésseu exaltéssim exaltéssiu exaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ardaigh
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exasper exaspera exasperada exasperades exasperam exasperant exasperar exasperara exasperaran exasperarem exasperaren exasperares exasperareu exasperaria exasperarien exasperaries exasperarà exasperaràs exasperaré exasperaríem exasperaríeu exasperassen exasperasses exasperassin exasperassis exasperat exasperats exasperau exasperava exasperaven exasperaves exaspere exasperem exasperen exasperes exasperessen exasperesses exasperessin exasperessis exaspereu exasperi exasperin exasperis exaspero exasperà exasperàrem exasperàreu exasperàs exasperàssem exasperàsseu exasperàssim exasperàssiu exasperàvem exasperàveu exasperés exasperéssem exasperésseu exasperéssim exasperéssiu exasperí occ sept val v
cráigh

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
ar fheabhas
De gran valor.

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
feabhas

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
eisceacht

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
turas allamuigh

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
leithscéal

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
bású

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
básaigh
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
cóip
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
sampla

exercici fiscal n masc
bliain airgeadais

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ alg ant bal cent eiv exercit exercita exercitada exercitades exercitaia exercitaien exercitaies exercitam exercitant exercitar exercitara exercitaran exercitarem exercitaren exercitares exercitareu exercitaria exercitarien exercitaries exercitariva exercitariven exercitarives exercitarà exercitaràs exercitaré exercitaríem exercitaríeu exercitarívem exercitaríveu exercitassen exercitasses exercitassin exercitassis exercitat exercitats exercitau exercitava exercitaven exercitaves exercitavi exercitavo exercite exerciteguem exerciteguessa exerciteguessen exerciteguesses exercitegueu exercitegués exerciteguéssom exerciteguéssou exercitem exerciten exercites exercitessa exercitessen exercitesses exercitessi exercitessin exercitessis exerciteu exerciti exercitin exercitis exercito exercitos exercits exercità exercitàiem exercitàieu exercitàrem exercitàreu exercitàs exercitàssem exercitàsseu exercitàssim exercitàssiu exercitàvem exercitàvets exercitàveu exercitàvom exercités exercitéssem exercitésseu exercitéssim exercitéssiu exercití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aclaigh

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exhum exhuma exhumada exhumades exhumam exhumant exhumar exhumara exhumaran exhumarem exhumaren exhumares exhumareu exhumaria exhumarien exhumaries exhumarà exhumaràs exhumaré exhumaríem exhumaríeu exhumassen exhumasses exhumassin exhumassis exhumat exhumats exhumau exhumava exhumaven exhumaves exhume exhumem exhumen exhumes exhumessen exhumesses exhumessin exhumessis exhumeu exhumi exhumin exhumis exhumo exhumà exhumàrem exhumàreu exhumàs exhumàssem exhumàsseu exhumàssim exhumàssiu exhumàvem exhumàveu exhumés exhuméssem exhumésseu exhuméssim exhuméssiu exhumí occ sept val v
dí-adhlaic
desenterrar

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
eiseachas

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
bí ann
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
Haver-hi, restar alguna cosa.

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
dúil

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ alg ant bal centr eiv expel·leix expel·leixa expel·leixen expel·leixes expel·leixi expel·leixin expel·leixis expel·leixo expel·leixs expel·lesc expel·lesca expel·lesquen expel·lesques expel·lesqui expel·lesquin expel·lesquis expel·lia expel·lida expel·lides expel·lien expel·lies expel·liguem expel·liguera expel·ligueren expel·ligueres expel·liguessen expel·liguesses expel·liguessin expel·liguessis expel·ligueu expel·ligueva expel·ligueven expel·ligueves expel·ligué expel·liguérem expel·liguéreu expel·ligués expel·liguéssem expel·liguésseu expel·liguéssim expel·liguéssiu expel·liguévem expel·liguéveu expel·lim expel·lint expel·lir expel·lira expel·liran expel·lirem expel·liren expel·lires expel·lireu expel·liria expel·lirien expel·liries expel·liriva expel·liriven expel·lirives expel·lirà expel·liràs expel·liré expel·liríem expel·liríeu expel·lirívem expel·liríveu expel·lisc expel·lisca expel·lisco expel·liscos expel·lisquem expel·lisquen expel·lisques expel·lisqueu expel·lissa expel·lissen expel·lisses expel·lissi expel·lissin expel·lissis expel·list expel·lit expel·lits expel·liu expel·liva expel·liven expel·lives expel·lix expel·lixa expel·lixen expel·lixes expel·lixi expel·lixin expel·lixis expel·lixo expel·lixos expel·lí expel·líem expel·líets expel·líeu expel·lírem expel·líreu expel·lís expel·líscon expel·líssem expel·lísseu expel·líssim expel·líssiu expel·líssom expel·líssou expel·lívem expel·líveu expel·líxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ruaig

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
tástáil
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
taithí

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
saineolaí

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
mínithe

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
mínigh
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
pléasc

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
dúshaothrú

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
taispeántas
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
nath cainte
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n masc
seachtrach
La part de fora.

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
díothú

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ bal extingeix extingeixen extingeixes extingeixi extingeixin extingeixis extingeixo extingesc extingesqui extingesquin extingesquis extingia extingida extingides extingien extingies extingiguem extingigueu extingim extingint extingir extingira extingiran extingirem extingiren extingires extingireu extingiria extingirien extingiries extingirà extingiràs extingiré extingiríem extingiríeu extingisc extingisca extingisquen extingisques extingissen extingisses extingissin extingissis extingit extingits extingiu extingix extingixen extingixes extingixo extingí extingíem extingíeu extingírem extingíreu extingís extingíssem extingísseu extingíssim extingíssiu n-occ occ sept val v
múch

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ bal extradeix extradeixen extradeixes extradeixi extradeixin extradeixis extradeixo extradesc extradesqui extradesquin extradesquis extradia extradida extradides extradien extradies extradiguem extradigueu extradim extradint extradir extradira extradiran extradirem extradiren extradires extradireu extradiria extradirien extradiries extradirà extradiràs extradiré extradiríem extradiríeu extradisc extradisca extradisquen extradisques extradissen extradisses extradissin extradissis extradit extradits extradiu extradix extradixen extradixes extradixo extradí extradíem extradíeu extradírem extradíreu extradís extradíssem extradísseu extradíssim extradíssiu n-occ occ sept val v
eiseachaid

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
urghnách

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ alg ant bal cent eiv extrapol extrapola extrapolada extrapolades extrapolaia extrapolaien extrapolaies extrapolam extrapolant extrapolar extrapolara extrapolaran extrapolarem extrapolaren extrapolares extrapolareu extrapolaria extrapolarien extrapolaries extrapolariva extrapolariven extrapolarives extrapolarà extrapolaràs extrapolaré extrapolaríem extrapolaríeu extrapolarívem extrapolaríveu extrapolassen extrapolasses extrapolassin extrapolassis extrapolat extrapolats extrapolau extrapolava extrapolaven extrapolaves extrapolavi extrapolavo extrapole extrapoleguem extrapoleguessa extrapoleguessen extrapoleguesses extrapolegueu extrapolegués extrapoleguéssom extrapoleguéssou extrapolem extrapolen extrapoles extrapolessa extrapolessen extrapolesses extrapolessi extrapolessin extrapolessis extrapoleu extrapoli extrapolin extrapolis extrapolo extrapolos extrapols extrapolà extrapolàiem extrapolàieu extrapolàrem extrapolàreu extrapolàs extrapolàssem extrapolàsseu extrapolàssim extrapolàssiu extrapolàvem extrapolàvets extrapolàveu extrapolàvom extrapolés extrapoléssem extrapolésseu extrapoléssim extrapoléssiu extrapolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eachtarshuigh

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
eachtardhomhandach

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
cumasach

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ bal extragueren extragueres extraguessen extraguesses extraguessin extraguessis extragué extraguérem extraguéreu extragués extraguéssem extraguésseu extraguéssim extraguéssiu extraguí extraiem extraient extraieu extrauran extraurem extraureu extrauria extraurien extrauries extraurà extrauràs extrauré extrauríem extrauríeu extrec extrega extreguem extreguen extregues extregueu extregui extreguin extreguis extreia extreien extreies extreim extreis extret extreta extretes extrets extreu extreuen extreure extreus extrèiem extrèieu v
bain

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
arm
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
andúchasach

eòlic /eˈɔ.ɫik/ adj masc
aeólach
Relacionat amb el vent.

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
féideartha

fada /ˈfa.ða/ n fem
sióg

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
basún

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
fea

faisà /fajˈza/ n masc
piasún

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
falang
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
ding

falcó /faɫˈko/ n masc
fabhcún

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
ucht
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
sciorta
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
raithneach

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
éasc
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallar /faˈʎa/ /faˈʎaɾ/ /fəˈʎa/ alg ant bal cent eiv fall falla fallada fallades fallaia fallaien fallaies fallam fallant fallar fallara fallaran fallarem fallaren fallares fallareu fallaria fallarien fallaries fallariva fallariven fallarives fallarà fallaràs fallaré fallaríem fallaríeu fallarívem fallaríveu fallassen fallasses fallassin fallassis fallat fallats fallau fallava fallaven fallaves fallavi fallavo falle falleguem falleguessa falleguessen falleguesses fallegueu fallegués falleguéssom falleguéssou fallem fallen falles fallessa fallessen fallesses fallessi fallessin fallessis falleu falli fallin fallis fallo fallos falls fallà fallàiem fallàieu fallàrem fallàreu fallàs fallàssem fallàsseu fallàssim fallàssiu fallàvem fallàvets fallàveu fallàvom fallés falléssem fallésseu falléssim falléssiu fallí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tréig

fals /ˈfaɫs/ adj masc
bréagach
Que no s'ajusta a la veritat.

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
bréag
Informació o dita falsa.

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
uireasa
Mancança d'una cosa necessària.

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
lúb ar lár

falç /ˈfaɫs/ n fem
corrán

fam n fem
ocras

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
clú

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
dream
Relatiu a la família.
aithnidiúil
Conegut, proper.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
teaghlach

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
cáiliúil

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
lampa sráide
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
láib
Barreja d'aigua i terra.

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
taibhse

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
iontach
Relatiu a la fantasia.

far n masc
teach solais
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
ceárta

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
tím

farina /faˈɾi.na/ n fem
plúr

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
leite
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
faraing

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
léachtán

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
cógaisíochta
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
cógaiseoir
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
cógaslann poitigéireacht

fart /ˈfart/ adj masc
bréan
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fartaner /far.taˈne/ /faɾ.taˈneɾ/ /fər.təˈne/ n masc
amplóir

fat /ˈfat/ n masc
cinniúint

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
tuirse

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
finscéal

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
pónaire leathan
Llavor i llegum de la favera.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
fabhar

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
lag
Sense prou força física.

feblesa /febˈbɫe.za/ /feˈbɫe.za/ /feˈβɫe.za/ /fəbˈbɫə.zə/ /fəbˈbɫɛ.zə/ /fəˈβɫɛ.zə/ n fem
aimhneart

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
fiabhras

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
Feabhra
Segon mes de l'any.

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
toirchiú

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fecund fecunda fecundada fecundades fecundam fecundant fecundar fecundara fecundaran fecundarem fecundaren fecundares fecundareu fecundaria fecundarien fecundaries fecundarà fecundaràs fecundaré fecundaríem fecundaríeu fecundassen fecundasses fecundassin fecundassis fecundat fecundats fecundau fecundava fecundaven fecundaves fecunde fecundem fecunden fecundes fecundessen fecundesses fecundessin fecundessis fecundeu fecundi fecundin fecundis fecundo fecundà fecundàrem fecundàreu fecundàs fecundàssem fecundàsseu fecundàssim fecundàssiu fecundàvem fecundàveu fecundés fecundéssem fecundésseu fecundéssim fecundéssiu fecundí occ sept val v
toirchigh

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
cónaidhm

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
allatán
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
faisisteachas

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
faisisteach
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
faisisteach
Partidari del feixisme.

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
sonas suáilceas
(normalment incomptable) Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ felices adj
áthasach
Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
baise
(billar) Teixit suau, generalment de color verd, que recobreix uniformement tota la superfície d'una taula de billar i també les bandes.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
aoileach
Munt d’excrements d’animal.
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
baineannach
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
cnó
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femení /fe.meˈni/ /fə.məˈni/ adj masc
baineann

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feimineachas

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
Féiníceach

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
an
Portar a terme una acció.

fer malbé v
loit

fera /ˈfe.ɾa/ /ˈfe.ɾə/ n fem
beithíoch

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
créacht
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ alg bal fereix fereixen fereixes fereixi fereixin fereixis fereixo feresc feresqui feresquin feresquis feri feria ferida ferides ferien feries feriguem ferigueu ferim ferin ferint ferir ferira feriran ferirem feriren ferires ferireu feriria feririen feriries ferirà feriràs feriré feriríem feriríeu feris ferisc ferisca ferisquen ferisques ferissen ferisses ferissin ferissis ferit ferits feriu ferix ferixen ferixes ferixo ferí feríem feríeu ferírem feríreu ferís feríssem ferísseu feríssim feríssiu fér féren férs n-occ occ sept val v
leon
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
diongbháilte
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
corraíl

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
coipeadh

fermesa /feɾˈme.za/ /fərˈmɛ.zə/ /fəɾˈmə.zə/ n fem
diongbháilteacht

fermi n masc
fearmiam

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ adj masc
Faróch
Relatiu a les illes Fèroe o als seus habitants.

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ n masc
Faróch
Habitant de les illes Fèroe.
(només singular) Llengua germànica parlada a les illes Fèroe.

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
gabha
Persona que treballa el ferro.

ferreter /fe.reˈte/ /fe.reˈteɾ/ /fə.rəˈte/ n masc
iarnmhangaire
Persona que treballa en una ferreteria.
Mercader de ferro i altres metalls.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
iarann

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
iarnród

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
cóisir
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
fleá

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
ae
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fi fina fins adj masc
caol
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n masc
aidhm
Objectiu, finalitat o motivació.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
dílseacht

ficcionar /fik.si.oˈna/ /fik.si.oˈnaɾ/ /fik.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ficcion ficciona ficcionada ficcionades ficcionam ficcionant ficcionar ficcionara ficcionaran ficcionarem ficcionaren ficcionares ficcionareu ficcionaria ficcionarien ficcionaries ficcionarà ficcionaràs ficcionaré ficcionaríem ficcionaríeu ficcionassen ficcionasses ficcionassin ficcionassis ficcionat ficcionats ficcionau ficcionava ficcionaven ficcionaves ficcione ficcionem ficcionen ficciones ficcionessen ficcionesses ficcionessin ficcionessis ficcioneu ficcioni ficcionin ficcionis ficciono ficcionà ficcionàrem ficcionàreu ficcionàs ficcionàssem ficcionàsseu ficcionàssim ficcionàssiu ficcionàvem ficcionàveu ficcionés ficcionéssem ficcionésseu ficcionéssim ficcionéssiu ficcioní occ val v
ficseanaigh

ficció n fem
ficsean finscéal

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
dílseacht

fideu /fiˈðɛw/ n masc
núdal

fideu de cabell d'àngel n masc
veirmisilí

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
fige
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
amhlachas

fil n masc
snáth snáithe
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ alg ant bal cent eiv fil fila filada filades filaia filaien filaies filam filant filar filara filaran filarem filaren filares filareu filaria filarien filaries filariva filariven filarives filarà filaràs filaré filaríem filaríeu filarívem filaríveu filassen filasses filassin filassis filat filats filau filava filaven filaves filavi filavo file fileguem fileguessa fileguessen fileguesses filegueu filegués fileguéssom fileguéssou filem filen files filessa filessen filesses filessi filessin filessis fileu fili filin filis filo filos fils filà filàiem filàieu filàrem filàreu filàs filàssem filàsseu filàssim filàssiu filàvem filàvets filàveu filàvom filés filéssem filésseu filéssim filéssiu filí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sníomh

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
líne

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
fochomhlacht
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filipí adj masc
Filipíneach
Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí n masc
Filipíneach
Persona que habita o és originària de les Filipines.
Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
mac

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
iníon

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
leasiníon

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
leasmhac

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
mac baistí

filmar /fiɫˈma/ /fiɫˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) film filma filmada filmades filmam filmant filmar filmara filmaran filmarem filmaren filmares filmareu filmaria filmarien filmaries filmarà filmaràs filmaré filmaríem filmaríeu filmassen filmasses filmassin filmassis filmat filmats filmau filmava filmaven filmaves filme filmem filmen filmes filmessen filmesses filmessin filmessis filmeu filmi filmin filmis filmo filmà filmàrem filmàreu filmàs filmàssem filmàsseu filmàssim filmàssiu filmàvem filmàveu filmés filméssem filmésseu filméssim filméssiu filmí occ sept val v
scannánaigh

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
focleolaíocht
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
focleolaíoch

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
fealsúnacht

filòleg /fiˈɫɔ.ɫek/ /fiˈɫɔ.ɫək/ n masc
focleolaí

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
fealsamh

final /fiˈnaɫ/ n fem
ceannchluiche
Competició o prova última que determina el guanyador.

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
i ndeireadh na dála

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ alg ant bal cent eiv finance financeguem financeguessa financeguessen financeguesses financegueu financegués financeguéssom financeguéssou financem financen finances financessa financessen financesses financessi financessin financessis financeu financi financin financis financés financéssem financésseu financéssim financéssiu financí finanç finança finançada finançades finançaia finançaien finançaies finançam finançant finançar finançara finançaran finançarem finançaren finançares finançareu finançaria finançarien finançaries finançariva finançariven finançarives finançarà finançaràs finançaré finançaríem finançaríeu finançarívem finançaríveu finançassen finançasses finançassin finançassis finançat finançats finançau finançava finançaven finançaves finançavi finançavo finanço finanços finançà finançàiem finançàieu finançàrem finançàreu finançàs finançàssem finançàsseu finançàssim finançàssiu finançàvem finançàvets finançàveu finançàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
maoinigh

finestra /fiˈnes.tɾa/ /fiˈnes.tɾə/ /fiˈnɛs.tɾa/ /fiˈnɛs.tɾə/ n fem
fuinneog

fins preposition
go dtí

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
Fionlainnis
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
Fionlainnis
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
aonach

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
gág

fix /ˈfiks/ adj
diongbháilte

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
fuip

flageolet n masc
fideog

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ adj
neamhnáireach

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
lasair

flamant /fɫaˈman/ /fɫaˈmant/ /fɫəˈman/ /fɫəˈmant/ adj
amach ón deil

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ adj masc
Pléimeannach
Relatiu o pertanyent a Flandes.

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
Pléimeannach
Persona que habita o és originària de Flandes.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
fliúit

flauta de Pan n fem
coinlín ceoil

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
fuarchúis

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
báicéir

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
saighead
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
aclaí

floc /ˈfɫɔk/ n masc
cáithnín
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
bláth

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
múscán

flota /ˈfɫɔ.ta/ /ˈfɫɔ.tɔ/ /ˈfɫɔ.tə/ n fem
cabhlach

fluid /ˈfɫujt/ n masc
sreabhán
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
sreabh

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
scaoilte
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluairín

flux /ˈfɫuks/ n masc
sileadh

flux de caixa /ˌfɫukz.ðeˈka.ʃa/ /ˌfɫukz.ðeˈkaj.ʃa/ n masc
sreabhadh airgid

foc n masc
tine
Quelcom que crema, que produeix combustió.
Encenedor, llumí, misto.
Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
Tret d'arma, acte de disparar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
rón

foca barbuda n fem
rón féasógach

foca de Groenlàndia n fem
rón Graonlannach

foca de cresta n fem
rón cochallach

foca grisa n fem
rón glas

foca lleopard n fem
rón liopaird

focal /foˈkaɫ/ /fuˈkaɫ/ adj
bun-

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
fócas
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
béaloideas

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
sprid
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
líneáil

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ bal fon fonc fondran fondre fondrem fondreu fondria fondrien fondries fondrà fondràs fondré fondríem fondríeu fonem fonen fonent foneu fonga fonguem fonguen fonguera fongueren fongueres fongues fonguessen fonguesses fonguessin fonguessis fongueu fongui fonguin fonguis fongué fonguérem fonguéreu fongués fonguéssem fonguésseu fonguéssim fonguéssiu fonguí fonia fonien fonies fons foníem foníeu fos fosa foses fosos fus fusa fuses fusos occ val v
leáigh
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
fungas

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
finéal

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
foinse
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
amuigh
a l'exterior

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ alg ant bal cent eiv forad forada foradada foradades foradaia foradaien foradaies foradam foradant foradar foradara foradaran foradarem foradaren foradares foradareu foradaria foradarien foradaries foradariva foradariven foradarives foradarà foradaràs foradaré foradaríem foradaríeu foradarívem foradaríveu foradassen foradasses foradassin foradassis foradat foradats foradau foradava foradaven foradaves foradavi foradavo forade foradeguem foradeguessa foradeguessen foradeguesses foradegueu foradegués foradeguéssom foradeguéssou foradem foraden forades foradessa foradessen foradesses foradessi foradessin foradessis foradeu foradi foradin foradis forado forados forads foradà foradàiem foradàieu foradàrem foradàreu foradàs foradàssem foradàsseu foradàssim foradàssiu foradàvem foradàvets foradàveu foradàvom foradés foradéssem foradésseu foradéssim foradéssiu foradí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
poll

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
eachtrannach

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
poll
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
dúpholl

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
croch
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
cruth

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
cáis

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
do-iongabhála

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
seangán

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
coincréit
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

forn n masc
oigheann
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
baisc
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
(figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
báicéir

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
gabhlóg
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
bolta

fort adj masc
láidir bríomhar
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
dún
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
urrúntacht

fosc adj masc
dorcha
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
dorchadas

fossa nasal n fem
cuas na sróine

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
traidhfil
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
cearc cheannann
Ocell de la família dels ràl·lids, de plomatge negre i bec blanc amb una placa còrnia blanca al front (Fulica atra).

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ n fem
fótachóipeálaí

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
grianghrafadóireacht

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
fóta-iriseoireacht

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fótaisintéis

fotovoltaic /fo.to.voɫˈtajk/ /fo.to.βoɫˈtajk/ /fu.tu.vuɫˈtajk/ /fu.tu.βuɫˈtajk/ adj masc
fótavoltach
Relatiu a l'electricitat generada per efecte de la llum.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
fótón

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
codán
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
meath

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
frigéad

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
frainc
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
frainciam

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
Fraincis
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
Fraincis
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
flainín

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
bráthair
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
fuipín
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
abairt
Unió de subjecte i predicat, oració.

frau /ˈfɾaw/ n masc
calaois

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
coscáin

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
fuar dearóil
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
fuacht fuar
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredor /fɾeˈðo/ /fɾeˈðoɾ/ /fɾəˈðo/ n fem
fuacht

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
frigéad

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
frioch

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
minic

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
go minic

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
minicíocht

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
úr
Acabat de fer.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
cuisneoir
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
Freaslainnis
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frisó occidental n masc
Freaslainnis

friülà /fɾi.uˈɫa/ adj masc
Friúilis
Relatiu o pertanyent a la regió del Friül.

friülà /fɾi.uˈɫa/ n masc
Friúilis
Persona que habita o és originària de la regió del Friül.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
clár éadain
Part de la cara per sobre dels ulls

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
teorainn
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
inse tuisle

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
spárálach

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
baileachas

fruit n masc
toradh meas
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
toradh
Fruit mengívol.

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
fuip
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
borradh

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
leathanach

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
duilleog
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.

fullat /fuˈjat/ /fuˈʎat/ adj masc
bileogach
Que ha tret fulla.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
clúmh
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
veinír

fum n masc
deatach toit
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
caiteoir tobac
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fum fuma fumada fumades fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fume fumem fumen fumes fumessen fumesses fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumà fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàveu fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí occ sept val v
caith

fumat /fuˈmat/ adj masc
deataithe
Sotmès al fumatge.

funció n fem
feidhm

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
bunsraith
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
firéad
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus vulgaris)

furgar /furˈɡa/ /furˈɣa/ /fuɾˈɣa/ /fuɾˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) furg furga furgada furgades furgam furgant furgar furgara furgaran furgarem furgaren furgares furgareu furgaria furgarien furgaries furgarà furgaràs furgaré furgaríem furgaríeu furgassen furgasses furgassin furgassis furgat furgats furgau furgava furgaven furgaves furgo furgue furguem furguen furgues furguessen furguesses furguessin furguessis furgueu furgui furguin furguis furgués furguéssem furguésseu furguéssim furguéssiu furguí furgà furgàrem furgàreu furgàs furgàssem furgàsseu furgàssim furgàssiu furgàvem furgàveu occ sept val v
tiomsaigh
Remenar les coses de l’interior.

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
veain
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furt /ˈfurt/ n masc
goid

fus /ˈfus/ n masc
eiteán fearsaid
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
amchrios
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
raidhfil

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
fiús

fusta /ˈfus.ta/ n fem
adhmad
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
cearpantóir
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
peil sacar

futbol americà n masc
peil Mheiriceánach

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
todhchaí
Temps que ha de venir.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
gléasra monarcha
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.

fàcil adj
furasta
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
druga

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
déistin

físic /ˈfi.zik/ adj
corpartha
Relatiu o pertanyent a la física.

físic /ˈfi.zik/ n masc
fisiceoir
Persona l'ofici de la qual és la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fisic
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
fiostúl

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
fóibe

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosfar

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
foirmle

fúria /ˈfu.ɾi.a/ n fem
aonachas

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
airí rialtais

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ adj masc
Gabúnach
Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ n masc
Gabúnach
Persona que habita o és originària del Gabon.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadailiniam

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
beagnach

gal /ˈɡaɫ/ gal·la adj masc
Francach
Originari, pertanyent o relatiu a la Gàl·lia.

gal /ˈɡaɫ/ n masc
Gallach
Natural de la Gàl·lia.

galeria n fem
dánlann

galindó /ga.linˈdo/ /gə.ɫinˈdo/ n masc
buinneán

gall n masc
coileach
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
buicéad

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
truicear
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
cearc
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
cró cearc

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
leiceann grua

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
gailliam

gal·loromà /ɡa.ɫo.roˈma/ /ɡaɫ.ɫo.roˈma/ /ɡə.ɫu.ruˈma/ /ɡəɫ.ɫo.roˈma/ /ɡəɫ.ɫu.ruˈma/ adj masc
Gall-Rómhánach

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
Bhreatnais
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
Bhreatnais
Individu de Gal·les.
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
réaltra

galó /ɡaˈɫo/ /ɡəˈɫo/ n masc
galún
Mesura de capacitat de líquids equivalent a 4,54 litres al RU i 3,78 litres als EUA.

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
ulchabhán donn
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
cloicheán
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambià /ɡam.biˈa/ adj masc
Gaimbiach
Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ n masc
Gaimbiach
Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamelan /ga.meˈlan/ /gə.məˈɫan/ n masc
gamalan

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
gáma

gana n fem
ocras
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
cathaoir deice

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
scian
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
rop

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
cróise

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
crúca
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garáiste

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ n fem
punann

gargall /ɡaɾˈɣaʎ/ /ɡərˈɡaʎ/ /ɡərˈɣaj/ /ɡəɾˈɣaʎ/ n masc
réama

garrofa /ɡaˈrɔ.fa/ /ɡaˈrɔ.fɔ/ /ɡəˈrɔ.fə/ n fem
carúb

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
banbh

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
snag breac

gas n masc
gás
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gasail

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
sprionlaithe

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
stáisiún breosla

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gast gasta gastada gastades gastam gastant gastar gastara gastaran gastarem gastaren gastares gastareu gastaria gastarien gastaries gastarà gastaràs gastaré gastaríem gastaríeu gastassen gastasses gastassin gastassis gastat gastats gastau gastava gastaven gastaves gaste gastem gasten gastes gastessen gastesses gastessin gastessis gasteu gasti gastin gastis gasto gastà gastàrem gastàreu gastàs gastàssem gastàsseu gastàssim gastàssiu gastàvem gastàveu gastés gastéssem gastésseu gastéssim gastéssiu gastí occ sept val v
caith

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
gásach
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
cat
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
fia-chat

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ alg ant bal centr eiv gaudeix gaudeixa gaudeixen gaudeixes gaudeixi gaudeixin gaudeixis gaudeixo gaudeixs gaudesc gaudesca gaudesquen gaudesques gaudesqui gaudesquin gaudesquis gaudia gaudida gaudides gaudien gaudies gaudiguem gaudiguera gaudigueren gaudigueres gaudiguessen gaudiguesses gaudiguessin gaudiguessis gaudigueu gaudigueva gaudigueven gaudigueves gaudigué gaudiguérem gaudiguéreu gaudigués gaudiguéssem gaudiguésseu gaudiguéssim gaudiguéssiu gaudiguévem gaudiguéveu gaudim gaudint gaudir gaudira gaudiran gaudirem gaudiren gaudires gaudireu gaudiria gaudirien gaudiries gaudiriva gaudiriven gaudirives gaudirà gaudiràs gaudiré gaudiríem gaudiríeu gaudirívem gaudiríveu gaudisc gaudisca gaudisco gaudiscos gaudisquem gaudisquen gaudisques gaudisqueu gaudissa gaudissen gaudisses gaudissi gaudissin gaudissis gaudist gaudit gaudits gaudiu gaudiva gaudiven gaudives gaudix gaudixa gaudixen gaudixes gaudixi gaudixin gaudixis gaudixo gaudixos gaudí gaudíem gaudíets gaudíeu gaudírem gaudíreu gaudís gaudíscon gaudíssem gaudísseu gaudíssim gaudíssiu gaudíssom gaudíssou gaudívem gaudíveu gaudíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bain sult as

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
sléibhín

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
gort

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
arracht fathach
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
oighear
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
reoiteog uachtar reoite
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
formad
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
éadmhar

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
seoid

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
géin

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
cliamhain

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
Eanáir
Primer mes de l'any.

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
flaithiúlacht

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
mórchroíoch flaithiúil

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
ardéirim
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
ginideach

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
drandal

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
cinedhíothú

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
glúin
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
ar chor ar bith
Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
daoine

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
gineach

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
géineolaíocht

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
Ianasóir

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
tíreolaíocht
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geografach

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geolaíocht
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geoiméadracht

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
Seoirseach
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
sú craobh

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
deirfiúr siúr
Filla dels mateixos pares.
deirfiúr
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
leasdeartháir
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
gearmáiniam

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
deartháir
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
Gearmáinic
Relacionat amb Alemanya, la seva cultura o llengua
Relacionat amb el germani

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
Gearmánach
Habitant de l'antiga Germània
Gearmáinic
Llengua dels antic habitants de Germània
Grup de llengües europees a la que pertanyen: el danès, l'islandès, el suec, l'anglès, l'alemany, l'holandès, el frisó, l'austríac i el noruec

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
crúsca
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
vása
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
léana

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
comhartha

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
bainisteoireacht

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
giomnáisiam
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
biotáille Ghinéive

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
aiteal

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
banliacht

ginesta /d͡ʒiˈnes.ta/ n fem
giolcach shléibhe

giny /ˈd͡ʒiɲ/ /ˈʒiɲ/ n masc
giuirléid
(informàtica) Petit programa com a interfície d’usuari amb accés ràpid a funcions d’ús freqüent.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
lus na gréine

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
sioráf
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
cas
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
dearcán

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
oighreach
Relatiu o pertanyent al glaç.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
oigheareolaíocht

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
claonfort

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
breall

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ n masc
glácóma

glaç n masc
oighear

glaçada /gɫaˈsa.ða/ /gɫəˈsa.ðə/ n fem
sioc

global /ɡɫoˈbaɫ/ /ɡɫuˈbaɫ/ /ɡɫuˈβaɫ/ adj
domhanda
Total, pres en conjunt.

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
domhandas
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
cruinneog
Figura en forma esfèrica.
balún
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
gluais
Explicació del sentit d’un mot.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glúcós

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
faireog

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
brannóg

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
vaiféal

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
báire
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
scornach
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
murascaill
Porció de mar tancada parcialment de terra.
gailf
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
scriosán
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) googlege googlegem googlegen googleges googlegessen googlegesses googlegessin googlegessis googlegeu googlegi googlegin googlegis googlegés googlegéssem googlegésseu googlegéssim googlegéssiu googlegí googleig googleja googlejada googlejades googlejam googlejant googlejar googlejara googlejaran googlejarem googlejaren googlejares googlejareu googlejaria googlejarien googlejaries googlejarà googlejaràs googlejaré googlejaríem googlejaríeu googlejassen googlejasses googlejassin googlejassis googlejat googlejats googlejau googlejava googlejaven googlejaves googlejo googlejà googlejàrem googlejàreu googlejàs googlejàssem googlejàsseu googlejàssim googlejàssiu googlejàvem googlejàveu occ val v
gúgláil

gorg /ˈɡork/ n masc
dabhach

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
goraille
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorja /ˈɡɔr.d͡ʒa/ /ˈɡɔr.ʒə/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒa/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
cainneon

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
caipín

gos n masc
madra
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
uisceadóir

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gos gosa gosada gosades gosam gosant gosar gosara gosaran gosarem gosaren gosares gosareu gosaria gosarien gosaries gosarà gosaràs gosaré gosaríem gosaríeu gosassen gosasses gosassin gosassis gosat gosats gosau gosava gosaven gosaves gose gosem gosen goses gosessen gosesses gosessin gosessis goseu gosi gosin gosis goso gosà gosàrem gosàreu gosàs gosàssem gosàsseu gosàssim gosàssiu gosàvem gosàveu gosés goséssem gosésseu goséssim goséssiu gosí occ sept val v
leomh

got /ˈɡot/ n masc
gloine
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
braon
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
rialtas
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
gobharnóir

gra /ˈɡra/ n masc
grán

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ adv
ealaíonta

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
cág
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. gralla grallada grallades grallant grallar grallara grallaran grallarem grallaren grallares grallareu grallaria grallarien grallaries grallarà grallaràs grallaré grallaríem grallaríeu grallassen grallasses grallat grallats grallava grallaven grallaves gralle grallem grallen gralles grallessen grallesses grallessin grallessis gralleu gralli grallin grallis grallo grallà grallàrem grallàreu grallàssem grallàsseu grallàvem grallàveu grallés gralléssem grallésseu gralléssim gralléssiu grallí occ sept val val (1) v
bheith ag cágaíl

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
gramadach

gran adj
mór
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
gránáid
Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
gairnéad
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
áiléar
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
feirm

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
loscann frog
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
stápla
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
stáplóir

gras /ˈɡɾas/ adj masc
ramhar
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
ilstórach
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ alg ant bal cent eiv grat grata gratada gratades grataia grataien grataies gratam gratant gratar gratara grataran gratarem grataren gratares gratareu grataria gratarien grataries gratariva gratariven gratarives gratarà grataràs grataré grataríem grataríeu gratarívem grataríveu gratassen gratasses gratassin gratassis gratat gratats gratau gratava grataven grataves gratavi gratavo grate grateguem grateguessa grateguessen grateguesses grategueu grategués grateguéssom grateguéssou gratem graten grates gratessa gratessen gratesses gratessi gratessin gratessis grateu grati gratin gratis grato gratos grats gratà gratàiem gratàieu gratàrem gratàreu gratàs gratàssem gratàsseu gratàssim gratàssiu gratàvem gratàvets gratàveu gratàvom gratés gratéssem gratésseu gratéssim gratéssiu gratí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scríob

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
buíochas

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ gratuïta adj masc
in aisce

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
rúcach
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
gairbhéal
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) grau grav grava gravada gravades gravam gravant gravar gravara gravaran gravarem gravaren gravares gravareu gravaria gravarien gravaries gravarà gravaràs gravaré gravaríem gravaríeu gravassen gravasses gravassin gravassis gravat gravats gravau gravava gravaven gravaves grave gravem graven graves gravessen gravesses gravessin gravessis graveu gravi gravin gravis gravo gravà gravàrem gravàreu gravàs gravàssem gravàsseu gravàssim gravàssiu gravàvem gravàveu gravés gravéssem gravésseu gravéssim gravéssiu graví occ sept val v
grábháil
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
scannánaigh
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
imtharraingt
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
graibheatón

grec grega adj masc
Gréagach Gréigis
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
Gréigis
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
Sean-Ghréigis

gregorià /ɡɾe.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣu.ɾiˈa/ adj masc
Greagórach

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
saill

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) greix greixa greixada greixades greixam greixant greixar greixara greixaran greixarem greixaren greixares greixareu greixaria greixarien greixaries greixarà greixaràs greixaré greixaríem greixaríeu greixassen greixasses greixassin greixassis greixat greixats greixau greixava greixaven greixaves greixe greixem greixen greixes greixessen greixesses greixessin greixessis greixeu greixi greixin greixis greixo greixà greixàrem greixàreu greixàs greixàssem greixàsseu greixàssim greixàssiu greixàvem greixàveu greixés greixéssem greixésseu greixéssim greixéssiu greixí occ sept val v
bealaigh

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
cruicéad
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grip n fem
fliú

gripau n masc
buaf

gris adj masc
liath
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisenc /ɡɾiˈzeŋ/ /ɡɾiˈzeŋk/ /ɡɾiˈzəŋk/ /ɡɾiˈzɛŋ/ /ɡɾiˈzɛŋk/ adj masc
scothliath

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
gal mhianaigh

griu /ˈɡɾiw/ n masc
gríobh

groc groga adj masc
buí
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
buí
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ adj masc
Graonlannach
Relatiu o pertanyent a Groenlàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
Graonlannach
Individu natural de Groenlàndia.
(només singular) Llengua esquimoaleuta parlada a Groenlàndia.

groguenc /ɡɾoˈɣeŋ/ /ɡɾoˈɣeŋk/ /ɡɾoˈɣəŋk/ /ɡɾuˈɣɛŋ/ /ɡɾuˈɣɛŋk/ adj masc
leathbhuí

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
borb

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
luascán

gros adj masc
mór
Considerable en volum.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
grósa
Dotze dotzenes

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
craein
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
tiubh

grup /ˈɡɾup/ n masc
dream

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
go raibh maith agat
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
crann cuilinn
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
áth
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.
claonas
Enfonsament suau en una vorera per facilitar l'accés a vehicles.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
lámhainn miotóg
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
brabach

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guany guanya guanyada guanyades guanyam guanyant guanyar guanyara guanyaran guanyarem guanyaren guanyares guanyareu guanyaria guanyarien guanyaries guanyarà guanyaràs guanyaré guanyaríem guanyaríeu guanyassen guanyasses guanyassin guanyassis guanyat guanyats guanyau guanyava guanyaven guanyaves guanye guanyem guanyen guanyes guanyessen guanyesses guanyessin guanyessis guanyeu guanyi guanyin guanyis guanyo guanyà guanyàrem guanyàreu guanyàs guanyàssem guanyàsseu guanyàssim guanyàssiu guanyàvem guanyàveu guanyés guanyéssem guanyésseu guanyéssim guanyéssiu guanyí occ sept val v
buaigh

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n masc
Guaráinis
(invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.

guarda /ˈɡwar.də/ /ˈɡwaɾ.ða/ n fem
garda
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats a banda i banda del central, que s'encarreguen principalment de protegir el quarterback de les entrades dels adversaris.

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
garda cosanta

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv guard guarda guardada guardades guardaia guardaien guardaies guardam guardant guardar guardara guardaran guardarem guardaren guardares guardareu guardaria guardarien guardaries guardariva guardariven guardarives guardarà guardaràs guardaré guardaríem guardaríeu guardarívem guardaríveu guardassen guardasses guardassin guardassis guardat guardats guardau guardava guardaven guardaves guardavi guardavo guarde guardeguem guardeguessa guardeguessen guardeguesses guardegueu guardegués guardeguéssom guardeguéssou guardem guarden guardes guardessa guardessen guardesses guardessi guardessin guardessis guardeu guardi guardin guardis guardo guardos guards guardà guardàiem guardàieu guardàrem guardàreu guardàs guardàssem guardàsseu guardàssim guardàssiu guardàvem guardàvets guardàveu guardàvom guardés guardéssem guardésseu guardéssim guardéssiu guardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coimeád
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
garda

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
branar

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ alg ant bal centr eiv guarneix guarneixa guarneixen guarneixes guarneixi guarneixin guarneixis guarneixo guarneixs guarnesc guarnesca guarnesquen guarnesques guarnesqui guarnesquin guarnesquis guarnia guarnida guarnides guarnien guarnies guarniguem guarniguera guarnigueren guarnigueres guarniguessen guarniguesses guarniguessin guarniguessis guarnigueu guarnigueva guarnigueven guarnigueves guarnigué guarniguérem guarniguéreu guarnigués guarniguéssem guarniguésseu guarniguéssim guarniguéssiu guarniguévem guarniguéveu guarnim guarnint guarnir guarnira guarniran guarnirem guarniren guarnires guarnireu guarniria guarnirien guarniries guarniriva guarniriven guarnirives guarnirà guarniràs guarniré guarniríem guarniríeu guarnirívem guarniríveu guarnisc guarnisca guarnisco guarniscos guarnisquem guarnisquen guarnisques guarnisqueu guarnissa guarnissen guarnisses guarnissi guarnissin guarnissis guarnist guarnit guarnits guarniu guarniva guarniven guarnives guarnix guarnixa guarnixen guarnixes guarnixi guarnixin guarnixis guarnixo guarnixos guarní guarníem guarníets guarníeu guarnírem guarníreu guarnís guarníscon guarníssem guarnísseu guarníssim guarníssiu guarníssom guarníssou guarnívem guarníveu guarníxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
maisigh
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
gearg

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
cogadh
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
gaiscíoch
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guia guiada guiades guiam guiant guiar guiara guiaran guiarem guiaren guiares guiareu guiaria guiarien guiaries guiarà guiaràs guiaré guiaríem guiaríeu guiassen guiasses guiassin guiassis guiat guiats guiau guiava guiaven guiaves guie guiem guien guies guiessen guiesses guiessin guiessis guieu guii guio guià guiàrem guiàreu guiàs guiàssem guiàsseu guiàssim guiàssiu guiàvem guiàveu guiés guiéssem guiésseu guiéssim guiéssiu guií guiï guiïn guiïs occ sept val v
treoraigh
Fer de guia.

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
trumpa

guineu n fem
sionnach
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guineà adj masc
Guineach
Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guineà n masc
Guineach
Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
giotár

guitarra acústica n fem
giotár acústach

guitarra clàssica n fem
giotár clasaiceach

guix n masc
plástar
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
cailc
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

guió /ɡiˈo/ n masc
dais
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Gúisearáitis

gules /ˈɡu.ɫes/ /ˈɡu.ɫəs/ n masc
dearg

guspirejar /ɡus.pi.ɾeˈd͡ʒa/ /ɡus.pi.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ɡus.pi.ɾeˈʒa/ /ɡus.pi.ɾəˈd͡ʒa/ /ɡus.pi.ɾəˈʒa/ alg bal eiv guspirege guspiregem guspiregen guspireges guspiregessen guspiregesses guspiregessin guspiregessis guspiregeu guspiregi guspiregin guspiregis guspiregés guspiregéssem guspiregésseu guspiregéssim guspiregéssiu guspiregí guspireig guspireja guspirejada guspirejades guspirejam guspirejant guspirejar guspirejara guspirejaran guspirejarem guspirejaren guspirejares guspirejareu guspirejaria guspirejarien guspirejaries guspirejarà guspirejaràs guspirejaré guspirejaríem guspirejaríeu guspirejassen guspirejasses guspirejassin guspirejassis guspirejat guspirejats guspirejau guspirejava guspirejaven guspirejaves guspirejo guspirejà guspirejàrem guspirejàreu guspirejàs guspirejàssem guspirejàsseu guspirejàssim guspirejàssiu guspirejàvem guspirejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
spréach

gust /ˈɡust/ n masc
blas
Sentit que permet percebre els sabors.

gustar /ɡusˈta/ /ɡusˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv gust gusta gustada gustades gustaia gustaien gustaies gustam gustant gustar gustara gustaran gustarem gustaren gustares gustareu gustaria gustarien gustaries gustariva gustariven gustarives gustarà gustaràs gustaré gustaríem gustaríeu gustarívem gustaríveu gustassen gustasses gustassin gustassis gustat gustats gustau gustava gustaven gustaves gustavi gustavo guste gusteguem gusteguessa gusteguessen gusteguesses gustegueu gustegués gusteguéssom gusteguéssou gustem gusten gustes gustessa gustessen gustesses gustessi gustessin gustessis gusteu gusti gustin gustis gusto gustos gusts gustà gustàiem gustàieu gustàrem gustàreu gustàs gustàssem gustàsseu gustàssim gustàssiu gustàvem gustàvets gustàveu gustàvom gustés gustéssem gustésseu gustéssim gustéssiu gustí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tástáil

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
géasar

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
cás

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
Francach
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
geargáil

gènere n masc
inscne
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
áitreabhach
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ alg ant bal cent eiv habit habita habitada habitades habitaia habitaien habitaies habitam habitant habitar habitara habitaran habitarem habitaren habitares habitareu habitaria habitarien habitaries habitariva habitariven habitarives habitarà habitaràs habitaré habitaríem habitaríeu habitarívem habitaríveu habitassen habitasses habitassin habitassis habitat habitats habitau habitava habitaven habitaves habitavi habitavo habite habiteguem habiteguessa habiteguessen habiteguesses habitegueu habitegués habiteguéssom habiteguéssou habitem habiten habites habitessa habitessen habitesses habitessi habitessin habitessis habiteu habiti habitin habitis habito habitos habits habità habitàiem habitàieu habitàrem habitàreu habitàs habitàssem habitàsseu habitàssim habitàssiu habitàvem habitàvets habitàveu habitàvom habités habitéssem habitésseu habitéssim habitéssiu habití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
áitrigh

habitatge /a.biˈta.d͡ʒe/ n masc
tithe

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
rialta

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ adv
de ghréas

hac /ˈak/ n fem
héis

hadró n masc
hadrón

hafni n masc
haifniam

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
haisis

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
bogha

ham /ˈam/ n masc
duán

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
láimhe liathróid láimhe

handicapar /an.di.kaˈpa/ /an.di.kaˈpaɾ/ /ən.di.kəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) handicap handicapa handicapada handicapades handicapam handicapant handicapar handicapara handicaparan handicaparem handicaparen handicapares handicapareu handicaparia handicaparien handicaparies handicaparà handicaparàs handicaparé handicaparíem handicaparíeu handicapassen handicapasses handicapassin handicapassis handicapat handicapats handicapau handicapava handicapaven handicapaves handicape handicapem handicapen handicapes handicapessen handicapesses handicapessin handicapessis handicapeu handicapi handicapin handicapis handicapo handicapà handicapàrem handicapàreu handicapàs handicapàssem handicapàsseu handicapàssim handicapàssiu handicapàvem handicapàveu handicapés handicapéssem handicapésseu handicapéssim handicapéssiu handicapí occ sept val v
cis

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
armóin

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) harmonitz harmonitza harmonitzada harmonitzades harmonitzam harmonitzant harmonitzar harmonitzara harmonitzaran harmonitzarem harmonitzaren harmonitzares harmonitzareu harmonitzaria harmonitzarien harmonitzaries harmonitzarà harmonitzaràs harmonitzaré harmonitzaríem harmonitzaríeu harmonitzassen harmonitzasses harmonitzassin harmonitzassis harmonitzat harmonitzats harmonitzau harmonitzava harmonitzaven harmonitzaves harmonitze harmonitzem harmonitzen harmonitzes harmonitzessen harmonitzesses harmonitzessin harmonitzessis harmonitzeu harmonitzi harmonitzin harmonitzis harmonitzo harmonitzà harmonitzàrem harmonitzàreu harmonitzàs harmonitzàssem harmonitzàsseu harmonitzàssim harmonitzàssiu harmonitzàvem harmonitzàveu harmonitzés harmonitzéssem harmonitzésseu harmonitzéssim harmonitzéssiu harmonitzí occ sept val v
armónaigh
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
armónach

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ n masc
armóin

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
Hásais
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver de v
bhí ar
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
bí ann

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
Haváis
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
Haváis
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ hebrea adj masc
Eabhrach
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
Eabhrach
Llengua semítica parlada a Israel.

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
heicteár

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
héadónachas

heli n masc
héiliam

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
héileacaptar
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

heliotropi /ə.ɫi.oˈtɾɔ.pi/ /ə.ɫi.uˈtɾɔ.pi/ n masc
plúr na gréine
Planta del gènere Heliotropium de flors oloroses i petites en cimes denses que només apareixen a la cara de la planta que dóna al Sol.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ n masc
Gréagachas

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
Heilléanach

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
Gréagach

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
fual fola

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
haemaglóibin

hendíadis /enˈði.a.ðis/ /ənˈði.ə.ðis/ n masc
einniad

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
heipitíteas

herba /ˈer.bə/ n fem
féar

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) heret hereta heretada heretades heretam heretant heretar heretara heretaran heretarem heretaren heretares heretareu heretaria heretarien heretaries heretarà heretaràs heretaré heretaríem heretaríeu heretassen heretasses heretassin heretassis heretat heretats heretau heretava heretaven heretaves herete heretem hereten heretes heretessen heretesses heretessin heretessis hereteu hereti heretin heretis hereto heretà heretàrem heretàreu heretàs heretàssem heretàsseu heretàssim heretàssiu heretàvem heretàveu heretés heretéssem heretésseu heretéssim heretéssiu heretí occ sept val v
faigh le hoidhreacht
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
eiriceach

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
oidhre
Persona que rep una herència.

hermenèutica /eɾ.meˈnɛw.ti.ka/ /ər.məˈnɛw.ti.kə/ n fem
heirméineotaic

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
laoch

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
gaisciúil

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n fem
banlaoch
Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
héaróin
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
oidhreacht
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
eiriceach

hetero- prefix
heitri-

heterogàmia /e.te.ɾoˈɣa.mi.a/ /ə.tə.ɾoˈɣa.mi.ə/ /ə.tə.ɾuˈɣa.mi.ə/ n fem
ainiseagamacht

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
heitrighnéasach

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
eidhneachán eidhneán

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
heicseagán

hiat /ˈjat/ n masc
séanas

hidrat /iˈðɾat/ n masc
hiodráit

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hidrigin

hidrogenar /i.ðɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /i.ðɾo.ʒeˈna/ /i.ðɾu.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrogena hidrogenada hidrogenades hidrogenam hidrogenant hidrogenar hidrogenara hidrogenaran hidrogenarem hidrogenaren hidrogenares hidrogenareu hidrogenaria hidrogenarien hidrogenaries hidrogenarà hidrogenaràs hidrogenaré hidrogenaríem hidrogenaríeu hidrogenassen hidrogenasses hidrogenassin hidrogenassis hidrogenat hidrogenats hidrogenau hidrogenava hidrogenaven hidrogenaves hidrogene hidrogenem hidrogenen hidrogenes hidrogenessen hidrogenesses hidrogenessin hidrogenessis hidrogeneu hidrogeni hidrogenin hidrogenis hidrogeno hidrogenà hidrogenàrem hidrogenàreu hidrogenàs hidrogenàssem hidrogenàsseu hidrogenàssim hidrogenàssiu hidrogenàvem hidrogenàveu hidrogenés hidrogenéssem hidrogenésseu hidrogenéssim hidrogenéssiu hidrogení hidrogèn occ sept val v
hidriginigh

hiena /ˈje.na/ n fem
hiéana

hiena tacada n fem
hiéana an gháire

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
sláinteachas

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
sláinteach

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
iomann

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
Hiondúis
Llengua parlada a l'Índia.

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hipearbhoilsciú

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hipirtéacs

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
scáth-théarma

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hiopnóis

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ n masc
hiopnóisí

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
galareagla

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
bréagchrábhadh

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
dobhareach

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
morgáiste

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hipearbóil

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
fimíneach
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
hipitéis

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) his hissa hissada hissades hissam hissant hissar hissara hissaran hissarem hissaren hissares hissareu hissaria hissarien hissaries hissarà hissaràs hissaré hissaríem hissaríeu hissassen hissasses hissassin hissassis hissat hissats hissau hissava hissaven hissaves hisse hissem hissen hisses hissessen hissesses hissessin hissessis hisseu hissi hissin hissis hisso hissà hissàrem hissàreu hissàs hissàssem hissàsseu hissàssim hissàssiu hissàvem hissàveu hissés hisséssem hissésseu hisséssim hisséssiu hissí occ sept val v
tóg

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histeolaíocht

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
staraí

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
scéal
relat
stair
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
stairiúil

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
geimhreadh

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
dia dhuit
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
hoilmiam

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
holagram

home /ˈɔ.mə/ n masc
fear
Persona del sexe masculí.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ n masc
ómós

homeostàtic /o.me.osˈta.tik/ /o.mə.osˈta.tik/ /u.mə.usˈta.tik/ adj masc
aonstádach

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
aonstádas

homofonia /o.mo.foˈni.a/ /o.mo.foˈni.ə/ /u.mu.fuˈni.ə/ n fem
aonséis

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ homogènia adj masc
aonchineálach

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homaighnéasach aerach
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homaighnéasach aerach
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homaighnéasachas homaighnéasacht

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homafón
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
homagraf
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ adj masc
Hondúrach
Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ n masc
Hondúrach
Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
macánta

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
ionracas

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
Ungáiris
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
Ungárach
Natural d'Hongria.
Ungáiris
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
clú
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
haca haca oighir

hoquei sobre herba n masc
haca

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
uair

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
cothrománach

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
spéire

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormón

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ adj
hormónach

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
uafás

hort /ˈɔrt/ n masc
gairdín
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

horta /ˈɔr.ta/ /ˈɔr.tə/ /ˈɔɾ.ta/ /ˈɔɾ.tɔ/ n fem
gairdín margaidh

hortalissa /oɾ.taˈɫi.sa/ /oɾ.təˈɫi.sə/ /ur.təˈɫi.sə/ n fem
glasra

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
ospidéal
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

host /ˈɔst/ n fem
arm

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
óstach
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
óstán

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
daonnacht

humil /uˈmiɫ/ adj
umhal
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
náiriú

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humilia humiliada humiliades humiliam humiliant humiliar humiliara humiliaran humiliarem humiliaren humiliares humiliareu humiliaria humiliarien humiliaries humiliarà humiliaràs humiliaré humiliaríem humiliaríeu humiliassen humiliasses humiliassin humiliassis humiliat humiliats humiliau humiliava humiliaven humiliaves humilie humiliem humilien humilies humiliessen humiliesses humiliessin humiliessis humilieu humilii humilio humilià humiliàrem humiliàreu humiliàs humiliàssem humiliàsseu humiliàssim humiliàssiu humiliàvem humiliàveu humiliés humiliéssem humiliésseu humiliéssim humiliéssiu humilií humiliï humiliïn humiliïs occ sept val v
náirigh
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.
uirísligh
(pronominal) Fer actes d'humilitat.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
uirísle

humit /uˈmit/ adj masc
taisíoch
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
bogthaise

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
greann
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
daonna

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
hairicín spéirling

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
sciliúil
Apte, adequat, a propòsit.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
hamstar

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
heirne

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
cros-síolrach
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
abhlann
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

i conjunction
agus
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iambe n masc
iambus

ianqui n neut
Poncán

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
slat
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

iber /iˈβer/ n masc
Ibéarach

ibèric /iˈβɛ.ɾik/ adj masc
Ibéarach

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
íocón

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
íocónagrafaíocht

ics /ˈiks/ n fem
eacs

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
buíochán

idea /iˈðe.a/ n fem
smaoineamh
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
idéal
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
idéal
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idéalachas

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
ionannas

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
idé-eolaíocht

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
canúint aonair

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
teanga
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
ideapatach

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
amadán
(pejoratiu) estúpid

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
íolacht

ien /ˈjen/ n masc
yen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
íoglú
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

igni /ˈiŋ.ni/ /ˈiɡ.ni/ ígnia adj masc
adhantach

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
aineolas

iguals /iˈɣwaɫs/ Interjection
dias

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
comhionannas

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
ioguána

ili /ˈi.ɫi/ n masc
caolán beag

illa /ˈi.ʎa/ n fem
oileán inis
Porció de terra isolada per la mar.

illes Britàniques pn
Éire agus an Bhreatain Mhór
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Oileáin Cook

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Oileáin Fharó

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Oileáin Marshall
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
mídhleathach

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
aindleathacht

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
íomháineacht

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
samhailteach

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
maighnéad adhmaint

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
pictiúr

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ adj masc
aithriseoir
Que imita.

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
anabaíocht

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
ábhal

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ n fem
bá

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
inimirce

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
mímhorálta

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
neamhbhásmhar
que no és mortal o que no pot morir.

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
imdhíonachta

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
acmhainn

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
tionchar

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
neamhchlaontacht

imperi n masc
impireacht
Estats subjectes a l'emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
impiriúil
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
uiscedhíonach
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
cóta báistí
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
allmhairiú

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
mórluachach tábhachtach
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) import importa importada importades importam important importar importara importaran importarem importaren importares importareu importaria importarien importaries importarà importaràs importaré importaríem importaríeu importassen importasses importassin importassis importat importats importau importava importaven importaves importe importem importen importes importessen importesses importessin importessis importeu importi importin importis importo importà importàrem importàreu importàs importàssem importàsseu importàssim importàssiu importàvem importàveu importés importéssem importésseu importéssim importéssiu importí occ sept val v
is miste
Ser convenient, favorable, d'importància.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
tábhacht

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imposa imposada imposades imposam imposant imposar imposara imposaran imposarem imposaren imposares imposareu imposaria imposarien imposaries imposarà imposaràs imposaré imposaríem imposaríeu imposassen imposasses imposassin imposassis imposat imposats imposau imposava imposaven imposaves impose imposem imposen imposes imposessen imposesses imposessin imposessis imposeu imposi imposin imposis imposo imposà imposàrem imposàreu imposàs imposàssem imposàsseu imposàssim imposàssiu imposàvem imposàveu imposés imposéssem imposésseu imposéssim imposéssiu imposí impòs occ sept val v
cuir i bhfeidhm
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
dodhéanta

impost n masc
cáin

impost sobre el valor afegit n masc
cáin bhreisluacha

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ imprecisa imprecisos adj masc
neamhbheacht

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
iontach

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impression impressiona impressionada impressionades impressionam impressionant impressionar impressionara impressionaran impressionarem impressionaren impressionares impressionareu impressionaria impressionarien impressionaries impressionarà impressionaràs impressionaré impressionaríem impressionaríeu impressionassen impressionasses impressionassin impressionassis impressionat impressionats impressionau impressionava impressionaven impressionaves impressione impressionem impressionen impressiones impressionessen impressionesses impressionessin impressionessis impressioneu impressioni impressionin impressionis impressiono impressionà impressionàrem impressionàreu impressionàs impressionàssem impressionàsseu impressionàssim impressionàssiu impressionàvem impressionàveu impressionés impressionéssem impressionésseu impressionéssim impressionéssiu impressioní occ sept val v
téigh i bhfeidhm ar

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
clóire printéir
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ bal impresa impreses impresos imprimeix imprimeixen imprimeixes imprimeixi imprimeixin imprimeixis imprimeixo imprimesc imprimesqui imprimesquin imprimesquis imprimia imprimien imprimies imprimiguem imprimigueu imprimim imprimint imprimir imprimira imprimiran imprimirem imprimiren imprimires imprimireu imprimiria imprimirien imprimiries imprimirà imprimiràs imprimiré imprimiríem imprimiríeu imprimisc imprimisca imprimisquen imprimisques imprimissen imprimisses imprimissin imprimissis imprimiu imprimix imprimixen imprimixes imprimixo imprimí imprimíem imprimíeu imprimírem imprimíreu imprimís imprimíssem imprimísseu imprimíssim imprimíssiu imprès imprés n-occ occ sept val v
clóbhuail
Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) improvisa improvisada improvisades improvisam improvisant improvisar improvisara improvisaran improvisarem improvisaren improvisares improvisareu improvisaria improvisarien improvisaries improvisarà improvisaràs improvisaré improvisaríem improvisaríeu improvisassen improvisasses improvisassin improvisassis improvisat improvisats improvisau improvisava improvisaven improvisaves improvise improvisem improvisen improvises improvisessen improvisesses improvisessin improvisessis improviseu improvisi improvisin improvisis improviso improvisà improvisàrem improvisàreu improvisàs improvisàssem improvisàsseu improvisàssim improvisàssiu improvisàvem improvisàveu improvisés improviséssem improvisésseu improviséssim improviséssiu improvisí improvís occ sept val v
seiftigh

impuls /imˈpuɫs/ n masc
spreagadh

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
tobann
Que impel·leix o pot impel·lir.

impur /imˈpur/ adj masc
neamhghlan
Que no és pur.

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
neamhghníomhaíocht

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
oirniú

incendi n masc
tine

incentiu n masc
spreagadh

incert /inˈsɛrt/ adj masc
éiginnte
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incit incita incitada incitades incitam incitant incitar incitara incitaran incitarem incitaren incitares incitareu incitaria incitarien incitaries incitarà incitaràs incitaré incitaríem incitaríeu incitassen incitasses incitassin incitassis incitat incitats incitau incitava incitaven incitaves incite incitem inciten incites incitessen incitesses incitessin incitessis inciteu inciti incitin incitis incito incità incitàrem incitàreu incitàs incitàssem incitàsseu incitàssim incitàssiu incitàvem incitàveu incités incitéssem incitésseu incitéssim incitéssiu incití occ sept val v
dreasaigh

inclusió /iŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
comhaireamh

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
gan choinníoll

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
gan mhothú
Que no és conscient.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
gan mhothú
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconscientment /iŋ.kon.siˌemˈmen/ /iŋ.kon.siˌemˈment/ /iŋ.kun.siˌemˈmen/ adv
gan fhios

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
luaineach

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
dochreidte
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inculp inculpa inculpada inculpades inculpam inculpant inculpar inculpara inculparan inculparem inculparen inculpares inculpareu inculparia inculparien inculparies inculparà inculparàs inculparé inculparíem inculparíeu inculpassen inculpasses inculpassin inculpassis inculpat inculpats inculpau inculpava inculpaven inculpaves inculpe inculpem inculpen inculpes inculpessen inculpesses inculpessin inculpessis inculpeu inculpi inculpin inculpis inculpo inculpà inculpàrem inculpàreu inculpàs inculpàssem inculpàsseu inculpàssim inculpàssiu inculpàvem inculpàveu inculpés inculpéssem inculpésseu inculpéssim inculpéssiu inculpí occ sept val v
ciontaigh

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
aineascair
Que incomoda o que no té comoditat.

indagació /in.da.ɣa.siˈo/ /in.də.ɣə.siˈo/ n fem
fiosrúchán

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
slánú

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
neamhspleách
Lliure, sense subjecció ni dependència

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
neamhspleáchas

indi n masc
indiam
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
fuarchúiseach

indiferentment /in.di.feˌɾemˈmen/ /in.di.feˌɾemˈment/ /in.di.fəˌɾemˈmen/ /in.di.fəˌɾemˈment/ adv
ar nós cuma liom

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
fuarchúis

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ n neut
daibhir

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
cluiche dólámhach
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ indoeuropea adj masc
Ind-Eorpach

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ indonèsia adj masc
Indinéiseach
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
Indinéiseach
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

indret /inˈdɾet/ /inˈdɾət/ /inˈdɾɛt/ n masc
áit

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
tionscal

inessiu /i.neˈsiw/ /i.nəˈsiw/ n masc
ineiseach

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
síorleanúnach

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
anársa

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
coisí

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
galar

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
ionfhabhtaíoch

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infect infecta infectada infectades infectam infectant infectar infectara infectaran infectarem infectaren infectares infectareu infectaria infectarien infectaries infectarà infectaràs infectaré infectaríem infectaríeu infectassen infectasses infectassin infectassis infectat infectats infectau infectava infectaven infectaves infecte infectem infecten infectes infectessen infectesses infectessin infectessis infecteu infecti infectin infectis infecto infectà infectàrem infectàreu infectàs infectàssem infectàsseu infectàssim infectàssiu infectàvem infectàveu infectés infectéssem infectésseu infectéssim infectéssiu infectí occ sept val v
galraigh

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
banaltra

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
altranas
(incomptable) Professió i estudis dels infermers.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
ifreann
(normalment incomptable) En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
(normalment incomptable) En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infiltr infiltra infiltrada infiltrades infiltram infiltrant infiltrar infiltrara infiltraran infiltrarem infiltraren infiltrares infiltrareu infiltraria infiltrarien infiltraries infiltrarà infiltraràs infiltraré infiltraríem infiltraríeu infiltrassen infiltrasses infiltrassin infiltrassis infiltrat infiltrats infiltrau infiltrava infiltraven infiltraves infiltre infiltrem infiltren infiltres infiltressen infiltresses infiltressin infiltressis infiltreu infiltri infiltrin infiltris infiltro infiltrà infiltràrem infiltràreu infiltràs infiltràssem infiltràsseu infiltràssim infiltràssiu infiltràvem infiltràveu infiltrés infiltréssem infiltrésseu infiltréssim infiltréssiu infiltrí occ sept val v
insíothlaigh

infinit /iɱ.fiˈnit/ infinita adj masc
éigríochta

infinitiu n masc
infinideach

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
boilsciú

inflamable /iɱ.fɫaˈma.bɫe/ /iɱ.fɫaˈma.βɫe/ /iɱ.fɫaˈmab.bɫe/ /iɱ.fɫəˈma.βɫə/ /iɱ.fɫəˈmab.bɫə/ adj
adhantach
Que és fàcil d'inflamar o d’inflamar-se.

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
bruith

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) influencia influenciada influenciades influenciam influenciant influenciar influenciara influenciaran influenciarem influenciaren influenciares influenciareu influenciaria influenciarien influenciaries influenciarà influenciaràs influenciaré influenciaríem influenciaríeu influenciassen influenciasses influenciassin influenciassis influenciat influenciats influenciau influenciava influenciaven influenciaves influencie influenciem influencien influencies influenciessen influenciesses influenciessin influenciessis influencieu influencii influencio influencià influenciàrem influenciàreu influenciàs influenciàssem influenciàsseu influenciàssim influenciàssiu influenciàvem influenciàveu influenciés influenciéssem influenciésseu influenciéssim influenciéssiu influencií influenciï influenciïn influenciïs occ sept val v
téigh i bhfeidhm ar

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
téigh i bhfeidhm ar
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
tionchar
Acció i efecte d'influir.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
eolas
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informatitzar /iɱ.for.ma.tiˈd͡za/ /iɱ.foɾ.ma.tiˈzaɾ/ /iɱ.fur.mə.tidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) informatitz informatitza informatitzada informatitzades informatitzam informatitzant informatitzar informatitzara informatitzaran informatitzarem informatitzaren informatitzares informatitzareu informatitzaria informatitzarien informatitzaries informatitzarà informatitzaràs informatitzaré informatitzaríem informatitzaríeu informatitzassen informatitzasses informatitzassin informatitzassis informatitzat informatitzats informatitzau informatitzava informatitzaven informatitzaves informatitze informatitzem informatitzen informatitzes informatitzessen informatitzesses informatitzessin informatitzessis informatitzeu informatitzi informatitzin informatitzis informatitzo informatitzà informatitzàrem informatitzàreu informatitzàs informatitzàssem informatitzàsseu informatitzàssim informatitzàssiu informatitzàvem informatitzàveu informatitzés informatitzéssem informatitzésseu informatitzéssim informatitzéssiu informatitzí occ sept val v
ríomhairigh

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
eolasach
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
faisnéisíocht ríomheolaíocht
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
bonneagar

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ ingènua adj masc
soineanta
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
comhábhar

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
Iongúisis

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
urchoilleadh

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ bal inhibeix inhibeixen inhibeixes inhibeixi inhibeixin inhibeixis inhibeixo inhibesc inhibesqui inhibesquin inhibesquis inhibia inhibida inhibides inhibien inhibies inhibiguem inhibigueu inhibim inhibint inhibir inhibira inhibiran inhibirem inhibiren inhibires inhibireu inhibiria inhibirien inhibiries inhibirà inhibiràs inhibiré inhibiríem inhibiríeu inhibisc inhibisca inhibisquen inhibisques inhibissen inhibisses inhibissin inhibissis inhibit inhibits inhibiu inhibix inhibixen inhibixes inhibixo inhibí inhibíem inhibíeu inhibírem inhibíreu inhibís inhibíssem inhibísseu inhibíssim inhibíssiu n-occ occ sept val v
urchoill

inhumà /in.uˈma/ adj
mídhaonnachtúil

inhòspit /inˈɔs.pit/ inhòspita adj masc
ainfhial

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
ceannlitir

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inicia iniciada iniciades iniciam iniciant iniciar iniciara iniciaran iniciarem iniciaren iniciares iniciareu iniciaria iniciarien iniciaries iniciarà iniciaràs iniciaré iniciaríem iniciaríeu iniciassen iniciasses iniciassin iniciassis iniciat iniciats iniciau iniciava iniciaven iniciaves inicie iniciem inicien inicies iniciessen iniciesses iniciessin iniciessis inicieu inicii inicio inicià iniciàrem iniciàreu iniciàs iniciàssem iniciàsseu iniciàssim iniciàssiu iniciàvem iniciàveu iniciés iniciéssem iniciésseu iniciéssim iniciéssiu inicií iniciï iniciïn iniciïs occ sept val v
tosaigh
Donar inici o principi a alguna cosa.

innat /inˈnat/ innata adj masc
dúchasach

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
neamhchiontach
Pur, sense malícia o falta.

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
nuáil

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
dodhearmadta

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ adj masc
neamhdhíobhálach

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
aistreach
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
feithid
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
níl dul idir
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ bal insereix insereixen insereixes insereixi insereixin insereixis insereixo inseresc inseresqui inseresquin inseresquis inseria inserida inserides inserien inseries inseriguem inserigueu inserim inserint inserir inserira inseriran inserirem inseriren inserires inserireu inseriria inseririen inseriries inserirà inseriràs inseriré inseriríem inseriríeu inserisc inserisca inserisquen inserisques inserissen inserisses inserissin inserissis inserit inserits inseriu inserix inserixen inserixes inserixo inserí inseríem inseríeu inserírem inseríreu inserís inseríssem inserísseu inseríssim inseríssiu n-occ occ sept val v
ionsáigh
Incloure, introduir una cosa en altra.

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
drochmhúinte
atrevit, desvergonyit, descarat.

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
láithreach

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
deachtú treoir

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ bal instrueix instrueixen instrueixes instrueixi instrueixin instrueixis instrueixo instruesc instruesqui instruesquin instruesquis instruint instruir instruiran instruirem instruireu instruiria instruirien instruiries instruirà instruiràs instruiré instruiríem instruiríeu instruí instruíem instruíeu instruírem instruíreu instruís instruíssem instruísseu instruíssim instruíssiu instruïa instruïda instruïdes instruïen instruïes instruïguem instruïgueu instruïm instruïra instruïren instruïres instruïsc instruïsca instruïsquen instruïsques instruïssen instruïsses instruïssin instruïssis instruït instruïts instruïu instruïx instruïxen instruïxes instruïxo n-occ occ sept val v
teagasc
Ensenyar, adoctrinar.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
uirlis adhbh cheoil
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música n masc
adhbh cheoil

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
inslin

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
achasán

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
maslaigh

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
leamh

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
ionracas

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
éirimiúil

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
intuigthe

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
meabhair
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
intleacht shaorga

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
rún

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
dlúth an-

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intensific intensifica intensificada intensificades intensificam intensificant intensificar intensificara intensificaran intensificarem intensificaren intensificares intensificareu intensificaria intensificarien intensificaries intensificarà intensificaràs intensificaré intensificaríem intensificaríeu intensificassen intensificasses intensificassin intensificassis intensificat intensificats intensificau intensificava intensificaven intensificaves intensifico intensificà intensificàrem intensificàreu intensificàs intensificàssem intensificàsseu intensificàssim intensificàssiu intensificàvem intensificàveu intensifique intensifiquem intensifiquen intensifiques intensifiquessen intensifiquesses intensifiquessin intensifiquessis intensifiqueu intensifiqui intensifiquin intensifiquis intensifiqués intensifiquéssem intensifiquésseu intensifiquéssim intensifiquéssiu intensifiquí occ sept val v
géaraigh

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
ionsaí
Acció i efecte d'intentar.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
caidreamh

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
idirghníomhach

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
idirghníomhaíocht

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
malairt

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
suimiúil
Que interessa.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
spéis
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
spéis
Qui es deixa dominar per l'interès.

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
intriacht

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
treotháscaire
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
idirnáisiúnta

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
míniú

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interrog interroga interrogada interrogades interrogam interrogant interrogar interrogara interrogaran interrogarem interrogaren interrogares interrogareu interrogaria interrogarien interrogaries interrogarà interrogaràs interrogaré interrogaríem interrogaríeu interrogassen interrogasses interrogassin interrogassis interrogat interrogats interrogau interrogava interrogaven interrogaves interrogo interrogue interroguem interroguen interrogues interroguessen interroguesses interroguessin interroguessis interrogueu interrogui interroguin interroguis interrogués interroguéssem interroguésseu interroguéssim interroguéssiu interroguí interrogà interrogàrem interrogàreu interrogàs interrogàssem interrogàsseu interrogàssim interrogàssiu interrogàvem interrogàveu occ sept val v
ceistigh
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ n neut
idirghnéasach

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
idirghnéas

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
spéis
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
ús
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestat /in.tesˈtat/ /in.təsˈtat/ adj
díthiomnach

intestí /in.tesˈti/ n masc
putóg

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
neamhaistreach
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intricat /in.tɾiˈkat/ adj masc
achrannach

intuïció n fem
nóisean

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
teangaire
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
tuile

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
fionnachtain

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invent inventa inventada inventades inventam inventant inventar inventara inventaran inventarem inventaren inventares inventareu inventaria inventarien inventaries inventarà inventaràs inventaré inventaríem inventaríeu inventassen inventasses inventassin inventassis inventat inventats inventau inventava inventaven inventaves invente inventem inventen inventes inventessen inventesses inventessin inventessis inventeu inventi inventin inventis invento inventà inventàrem inventàreu inventàs inventàssem inventàsseu inventàssim inventàssiu inventàvem inventàveu inventés inventéssem inventésseu inventéssim inventéssiu inventí occ sept val v
ceap
Crear una cosa del no res.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
aireagóir
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
fuilleamh
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ bal inverteix inverteixen inverteixes inverteixi inverteixin inverteixis inverteixo invertesc invertesqui invertesquin invertesquis invertia invertida invertides invertien inverties invertiguem invertigueu invertim invertint invertir invertira invertiran invertirem invertiren invertires invertireu invertiria invertirien invertiries invertirà invertiràs invertiré invertiríem invertiríeu invertisc invertisca invertisquen invertisques invertissen invertisses invertissin invertissis invertit invertits invertiu invertix invertixen invertixes invertixo invertí invertíem invertíeu invertírem invertíreu invertís invertíssem invertísseu invertíssim invertíssiu n-occ occ sept val v
aisiompaigh
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
fiosrúchán
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
cuireadh

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
spadántacht

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
gan mhaith
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
iaidín

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
iógart

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
Iarácach
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
Iarácach
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
iridiam

iris /ˈi.ɾis/ n masc
imreasc
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Éireannach
Relatiu o pertanyent a Irlanda, als seus habitants o a la llengua irlandesa.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Éireannach
Originari d'Irlanda.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
íoróin

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
aingiallta
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
aingiallta

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
mírialta

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
dochúlaithe

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrig irriga irrigada irrigades irrigam irrigant irrigar irrigara irrigaran irrigarem irrigaren irrigares irrigareu irrigaria irrigarien irrigaries irrigarà irrigaràs irrigaré irrigaríem irrigaríeu irrigassen irrigasses irrigassin irrigassis irrigat irrigats irrigau irrigava irrigaven irrigaves irrigo irrigue irriguem irriguen irrigues irriguessen irriguesses irriguessin irriguessis irrigueu irrigui irriguin irriguis irrigués irriguéssem irriguésseu irriguéssim irriguéssiu irriguí irrigà irrigàrem irrigàreu irrigàs irrigàssem irrigàsseu irrigàssim irrigàssiu irrigàvem irrigàveu occ sept val v
uiscigh

irritabilitat /i.ri.ta.bi.ɫiˈtat/ n fem
colg

isard /iˈzart/ n masc
seamaí

islam /izˈɫam/ n masc
an tIoslam

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
Íoslainnis
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
Íoslainnis
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ adj
Iosraeilíteach
Relatiu o pertanyent a l’antic Israel.

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ n neut
Iosraeilíteach
Persona de l’antic Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
Iosraelach
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
Iosraelach
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
cuing

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
comhchosach

isòtop n masc
iseatóp

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
Iodáilis
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
itéirbiam

itri n masc
itriam

ió /iˈo/ n masc
ian

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
cheana
Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
sil-leagan

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
séad

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
iaguar

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
Iamácach
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
Iamácach
Persona que habita o és originària de Jamaica.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
Seapáinis
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Seapáinis
Habitant del Japó.
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
seaicéad

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
gairdín
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
snagcheol

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
aoineán

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
iairiglif
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ n masc
geansaí

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
Íosánach

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ bal jaguda jagudes jagueren jagueres jaguessen jaguesses jaguessin jaguessis jagut jaguts jagué jaguérem jaguéreu jagués jaguéssem jaguésseu jaguéssim jaguéssiu jaguí jaiem jaient jaieu jauran jaurem jaureu jauria jaurien jauries jaurà jauràs jauré jauríem jauríeu jec jega jeguem jeguen jegues jegueu jegui jeguin jeguis jeia jeien jeies jeim jeis jeu jeuen jeure jeus jèiem jèieu v
luigh
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
Giúdais
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
mé
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
cluiche
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
cluiche ríomhaire

joc de paraules n masc
imeartas focal

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
bréagán

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
seoid
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
seodóir
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jonc /ˈd͡ʒoŋ/ /ˈd͡ʒoŋk/ /ˈʒoŋ/ /ˈʒoŋk/ n masc
feag
Gènere de plantes de la família de les juncàcies (Juncus sp).

joquei /d͡ʒoˈkej/ /ʒoˈkɛj/ /ʒuˈkɛj/ n neut
eachaí

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
lá

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
jé

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
cuing
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
óg
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
óg
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
óige

jubilació n fem
scor

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jubil jubila jubilada jubilades jubilam jubilant jubilar jubilara jubilaran jubilarem jubilaren jubilares jubilareu jubilaria jubilarien jubilaries jubilarà jubilaràs jubilaré jubilaríem jubilaríeu jubilassen jubilasses jubilassin jubilassis jubilat jubilats jubilau jubilava jubilaven jubilaves jubile jubilem jubilen jubiles jubilessen jubilesses jubilessin jubilessis jubileu jubili jubilin jubilis jubilo jubilà jubilàrem jubilàreu jubilàs jubilàssem jubilàsseu jubilàssim jubilàssiu jubilàvem jubilàveu jubilés jubiléssem jubilésseu jubiléssim jubiléssiu jubilí occ sept val v
téigh ar scor

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
Giúdachas

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
Iúdás

judicial /d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
breithiúnach

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
júdó

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ jueva adj masc
Giúdach
Pertanyent o relatiu a l'antiga Israel o als seus descendents o a la seva religió.

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
Giúdach
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
imreoir

juganer /d͡ʒu.ɣaˈne/ /d͡ʒu.ɣaˈneɾ/ adj masc
cleasach

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
imir súgradh
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
Iúil
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
peirsil

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
dufair

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
le chéile
Situat proper a un altre.
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
le chéile

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
Meitheamh
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
mionn

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
giúiré

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
go díreach
Conforme segons justícia i raó.

just /ˈd͡ʒust/ adv
go díreach

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
breitheamh

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
cúirt

jòquer /ˈd͡ʒɔ.keɾ/ /ˈʒɔ.kər/ n masc
buachaill mór
En les baralles de cartes, aquella que no pertany a cap coll, que en alguns jocs pot prendre un valor qualsevol i que sovint és representada per un bufó o pel segell de l'empresa editora de les cartes.

jóc /ˈʒok/ n masc
fara

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
Cannadais
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
Cannadais
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ kazakhs adj neut
Casacach
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
Casacach
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

khi n fem
chí

kirguís /kirˈɡis/ adj
Cirgisis
Relatiu o pertanyent al Kirguizstan o la seva llengua.

kirguís /kirˈɡis/ n neut
Cirgisis
Persona que habita o és originària del Kirguizstan.
(masculí) Llengua altaica parlada al Kirguizstan.

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
cíobhaí

ksi /ˈksi/ n fem
xí

kurd adj masc
Coirdis
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
Coirdis
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
lúbra
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.

labiodental /ˌɫa.bi.o.ðenˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.o.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.u.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.βi.u.ðənˈtaɫ/ adj
liopa-dhéadach
(fonètica) Articulat amb el llavi inferior i les incisives superiors.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labor labora laborada laborades laboram laborant laborar laborara laboraran laborarem laboraren laborares laborareu laboraria laborarien laboraries laborarà laboraràs laboraré laboraríem laboraríeu laborassen laborasses laborassin laborassis laborat laborats laborau laborava laboraven laboraves labore laborem laboren labores laboressen laboresses laboressin laboressis laboreu labori laborin laboris laboro laborà laboràrem laboràreu laboràs laboràssem laboràsseu laboràssim laboràssiu laboràvem laboràveu laborés laboréssem laborésseu laboréssim laboréssiu laborí occ sept val v
oibrigh

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
saotharlann

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lac laca lacada lacades lacam lacant lacar lacara lacaran lacarem lacaren lacares lacareu lacaria lacarien lacaries lacarà lacaràs lacaré lacaríem lacaríeu lacassen lacasses lacassin lacassis lacat lacats lacau lacava lacaven lacaves laco lacà lacàrem lacàreu lacàs lacàssem lacàsseu lacàssim lacàssiu lacàvem lacàveu laque laquem laquen laques laquessen laquesses laquessin laquessis laqueu laqui laquin laquis laqués laquéssem laquésseu laquéssim laquéssiu laquí occ sept val v
laicearaigh

lacrosse n masc
crosógaíocht

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
gearr-abartha

laic /ˈɫajk/ adj masc
tuata

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
láma

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
olagón

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lament lamenta lamentada lamentades lamentam lamentant lamentar lamentara lamentaran lamentarem lamentaren lamentares lamentareu lamentaria lamentarien lamentaries lamentarà lamentaràs lamentaré lamentaríem lamentaríeu lamentassen lamentasses lamentassin lamentassis lamentat lamentats lamentau lamentava lamentaven lamentaves lamente lamentem lamenten lamentes lamentessen lamentesses lamentessin lamentessis lamenteu lamenti lamentin lamentis lamento lamentà lamentàrem lamentàreu lamentàs lamentàssem lamentàsseu lamentàssim lamentàssiu lamentàvem lamentàveu lamentés lamentéssem lamentésseu lamentéssim lamentéssiu lamentí occ sept val v
caoin

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantainam

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ adj masc
Laosach
Relatiu o pertanyent a Laos, la seva ètnia o la seva llengua.

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ n masc
Laosach
Persona que habita o és originària de Laos.
Persona que pertany a l'ètnia lao, majoritària a Laos.
(només singular) Llengua tai-kadai parlada principalment a Laos.

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lapis lazuli

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
an feadán glóir

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ n fem
laraingíteas

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
ainmhianach

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
cliathánach

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
cliathánach
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
laibhe

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
leithreas
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
léitheoir

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
léitheoir
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
léitheoireacht

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
dleathach

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) legisl legisla legislada legislades legislam legislant legislar legislara legislaran legislarem legislaren legislares legislareu legislaria legislarien legislaries legislarà legislaràs legislaré legislaríem legislaríeu legislassen legislasses legislassin legislassis legislat legislats legislau legislava legislaven legislaves legisle legislem legislen legisles legislessen legislesses legislessin legislessis legisleu legisli legislin legislis legislo legislà legislàrem legislàreu legislàs legislàssem legislàsseu legislàssim legislàssiu legislàvem legislàveu legislés legisléssem legislésseu legisléssim legisléssiu legislí occ sept val v
achtaigh

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
reachtach

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
léigiún

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
mana
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
mall
Que actua a poc a poc.

lent de contacte n fem
lionsa tadhaill

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
leadrán

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
lobhra

leptó n masc
leaptón

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
leispiach

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
leispiach

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
créacht

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
marfach

letó /ɫəˈto/ adj masc
Laitviach
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
Laitviach
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
foclóireacht

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
foclóireolaíocht

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
Liobánach
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
Liobánach
Persona que habita o és originària del Líban.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ adj masc
Libéarach
Relatiu o pertanyent a Libèria.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ n masc
Libéarach
Persona que habita o és originària de Libèria.

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libídeo

licor /ɫiˈkor/ n masc
deoch mheisciúil

limanda /ɫiˈman.da/ /ɫiˈman.də/ n fem
daba

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
limfe

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
liomfóma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
limficít

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
teorannú

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) limit limita limitada limitades limitam limitant limitar limitara limitaran limitarem limitaren limitares limitareu limitaria limitarien limitaries limitarà limitaràs limitaré limitaríem limitaríeu limitassen limitasses limitassin limitassis limitat limitats limitau limitava limitaven limitaves limite limitem limiten limites limitessen limitesses limitessin limitessis limiteu limiti limitin limitis limito limità limitàrem limitàreu limitàs limitàssem limitàsseu limitàssim limitàssiu limitàvem limitàveu limités limitéssem limitésseu limitéssim limitéssiu limití occ sept val v
cum
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
barra

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
teangach

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
teangeolaíocht
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
lincse

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) linx linxa linxada linxades linxam linxant linxar linxara linxaran linxarem linxaren linxares linxareu linxaria linxarien linxaries linxarà linxaràs linxaré linxaríem linxaríeu linxassen linxasses linxassin linxassis linxat linxats linxau linxava linxaven linxaves linxe linxem linxen linxes linxessen linxesses linxessin linxessis linxeu linxi linxin linxis linxo linxà linxàrem linxàreu linxàs linxàssem linxàsseu linxàssim linxàssiu linxàvem linxàveu linxés linxéssem linxésseu linxéssim linxéssiu linxí occ sept val v
linseáil

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
léicean

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lir
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
beacht

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
litríocht

liti n masc
litiam

litografiar /ɫi.to.ɣɾa.fiˈa/ /ɫi.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ɫi.to.ɣɾə.fiˈa/ /ɫi.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litografia litografiada litografiades litografiam litografiant litografiar litografiara litografiaran litografiarem litografiaren litografiares litografiareu litografiaria litografiarien litografiaries litografiarà litografiaràs litografiaré litografiaríem litografiaríeu litografiassen litografiasses litografiassin litografiassis litografiat litografiats litografiau litografiava litografiaven litografiaves litografie litografiem litografien litografies litografiessen litografiesses litografiessin litografiessis litografieu litografii litografio litografià litografiàrem litografiàreu litografiàs litografiàssem litografiàsseu litografiàssim litografiàssiu litografiàvem litografiàveu litografiés litografiéssem litografiésseu litografiéssim litografiéssiu litografií litografiï litografiïn litografiïs occ sept val v
liteagraf

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
cladach

litostratigrafia /ɫi.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ɫi.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫi.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
liteastratagrafaíocht

lituà adj masc
Liotuáinis
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
Liotuáinis
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livearmóiriam

llac n masc
loch

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
amhastraigh
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
gadaí

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
tafann

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
lócaiste
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
láma
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
tintreach

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
gliomach Eorpach

llana /ˈʎa.na/ n fem
olann
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
earc

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
tóirse
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
sleá
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançaflames /ˌʎan.saˈfɫa.mes/ /ˌʎan.səˈfɫa.məs/ n masc
teilgeoir lasrach
Aparell que projecta una flamarada contínua a diversos metres de distància, utilitzat principalment com a arma, però que també té alguns usos civils.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
caith
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
peann luaidhe
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
teallach
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
baile
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llard /ˈʎart/ n masc
blonag

llarg /ˈʎark/ adj masc
fada
Que té una llargada superior a la normal.

llargada /ʎaɾˈɣa.ða/ /ʎərˈɡa.ðə/ n fem
fad

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
Laidiniú

llatí /ʎaˈti/ n masc
Laidin
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí vulgar n masc
Laidin na ndaoine

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llaur llaura llaurada llaurades llauram llaurant llaurar llaurara llauraran llaurarem llauraren llaurares llaurareu llauraria llaurarien llauraries llaurarà llauraràs llauraré llauraríem llauraríeu llaurassen llaurasses llaurassin llaurassis llaurat llaurats llaurau llaurava llauraven llauraves llaure llaurem llauren llaures llauressen llauresses llauressin llauressis llaureu llauri llaurin llauris llauro llaurà llauràrem llauràreu llauràs llauràssem llauràsseu llauràssim llauràssiu llauràvem llauràveu llaurés llauréssem llaurésseu llauréssim llauréssiu llaurí occ sept val v
treabh
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
liopa

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
síol
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
ansin
aleshores, en aquest cas

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
liúit
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
giorria
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llegenda n fem
finscéal

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
finscéalach

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
léigh

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
dlí
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
dílseacht

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
gránna

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
línéadach
Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.
cófra línéadaigh
Lloc on es desa la roba d’ús domèstic.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
teanga
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de bacallà n fem
bod mór
Peix d’aigües profundes de la família dels gàdids, de cos allargat, de color bru verdós (Molva molva).

llengua de signes n fem
teanga chomharthaíochta

llengua estrangera n fem
teanga iasachta

llengua oficial n fem
teanga oifigiúil

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
sól coiteann
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
teanga
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
adhmad tine
Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
adhmadach
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
braillín

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
liopard

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llep llepa llepada llepades llepam llepant llepar llepara lleparan lleparem lleparen llepares llepareu lleparia lleparien lleparies lleparà lleparàs lleparé lleparíem lleparíeu llepassen llepasses llepassin llepassis llepat llepats llepau llepava llepaven llepaves llepe llepem llepen llepes llepessen llepesses llepessin llepessis llepeu llepi llepin llepis llepo llepà llepàrem llepàreu llepàs llepàssem llepàsseu llepàssim llepàssiu llepàvem llepàveu llepés llepéssem llepésseu llepéssim llepéssiu llepí occ sept val v
ligh
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
slis
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llest /ˈʎest/ adj masc
cliste
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
bainne

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
litir
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lletrege lletregem lletregen lletreges lletregessen lletregesses lletregessin lletregessis lletregeu lletregi lletregin lletregis lletregés lletregéssem lletregésseu lletregéssim lletregéssiu lletregí lletreig lletreja lletrejada lletrejades lletrejam lletrejant lletrejar lletrejara lletrejaran lletrejarem lletrejaren lletrejares lletrejareu lletrejaria lletrejarien lletrejaries lletrejarà lletrejaràs lletrejaré lletrejaríem lletrejaríeu lletrejassen lletrejasses lletrejassin lletrejassis lletrejat lletrejats lletrejau lletrejava lletrejaven lletrejaves lletrejo lletrejà lletrejàrem lletrejàreu lletrejàs lletrejàssem lletrejàsseu lletrejàssim lletrejàssiu lletrejàvem lletrejàveu occ sept val v
litrigh
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
furasta
De poc pes.

llevador /ʎe.vaˈðoɾ/ /ʎe.βaˈðo/ /ʎe.βaˈðoɾ/ /ʎə.vəˈðo/ /ʎə.βəˈðo/ n masc
bean chabhrach
(habitualment femení) Tècnic sanitari que assisteix professionalment a una partera.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
céachta sneachta

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
giosta gabháil
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
ach amháin
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
corcscriú

lleó /ʎəˈo/ n masc
leon
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
saoirse
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
leabhar
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
leabhar póca
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicenciós /ʎi.sen.siˈos/ /ʎi.sən.siˈos/ adj masc
ainrianta

llicorella /ʎi.koˈɾe.ʎa/ /ʎi.koˈɾe.ʎə/ /ʎi.kuˈɾe.ʎə/ n fem
scláta

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
ceadúnas

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
conradh
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ n fem
glúin-chrios
Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
bí ag súgradh
Flirtejar

llim /ˈʎim/ n masc
siolta
Tipus de terreny format per la unió d'aigua i terra, barrejat amb restes orgàniques vegetals.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
líoma
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
seilide

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
líomóid
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
líomanáid

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
ginealach

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
fardoras

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
tairseach
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
glóiriam

llis /ˈʎis/ adj masc
caoin

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llisc llisca lliscada lliscades lliscam lliscant lliscar lliscara lliscaran lliscarem lliscaren lliscares lliscareu lliscaria lliscarien lliscaries lliscarà lliscaràs lliscaré lliscaríem lliscaríeu lliscassen lliscasses lliscassin lliscassis lliscat lliscats lliscau lliscava lliscaven lliscaves llisco lliscà lliscàrem lliscàreu lliscàs lliscàssem lliscàsseu lliscàssim lliscàssiu lliscàvem lliscàveu llisque llisquem llisquen llisques llisquessen llisquesses llisquessin llisquessis llisqueu llisqui llisquin llisquis llisqués llisquéssem llisquésseu llisquéssim llisquéssiu llisquí occ sept val v
sleamhnaigh
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
sciorrach

llista /ˈʎis.ta/ n fem
liosta
Tira o ratlla diferent en una tela.

llistat /ʎisˈtat/ adj masc
riabhach
Que té llistes o ratlles, decorat o amb marques de diferents colors.

llit n masc
leaba
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
punt

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
saor
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
ceacht
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
clú

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
mol

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
mac tíre baineann

lloc n masc
áit

lloc web n masc
suíomh gréasáin

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
imleac

llop n masc
faolchú mac tíre
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
pearóid
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
siscín

lluir /ʎuˈi/ /ʎuˈiɾ/ bal llu llua llueix llueixen llueixes llueixi llueixin llueixis llueixo lluen llues lluesc lluesqui lluesquin lluesquis lluint lluir lluiran lluirem lluireu lluiria lluirien lluiries lluirà lluiràs lluiré lluiríem lluiríeu lluo llus lluu lluus lluí lluíem lluíeu lluírem lluíreu lluís lluíssem lluísseu lluíssim lluíssiu lluï lluïa lluïda lluïdes lluïen lluïes lluïguem lluïgueu lluïm lluïn lluïra lluïren lluïres lluïs lluïsca lluïsquen lluïsques lluïssen lluïsses lluïssin lluïssis lluït lluïts lluïu lluïxo n-occ occ sept val v
taitin
Resplendir, brillar, emetre llum.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
troid
Acte de lluitar.

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lluit lluita lluitada lluitades lluitam lluitant lluitar lluitara lluitaran lluitarem lluitaren lluitares lluitareu lluitaria lluitarien lluitaries lluitarà lluitaràs lluitaré lluitaríem lluitaríeu lluitassen lluitasses lluitassin lluitassis lluitat lluitats lluitau lluitava lluitaven lluitaves lluite lluitem lluiten lluites lluitessen lluitesses lluitessin lluitessis lluiteu lluiti lluitin lluitis lluito lluità lluitàrem lluitàreu lluitàs lluitàssem lluitàsseu lluitàssim lluitàssiu lluitàvem lluitàveu lluités lluitéssem lluitésseu lluitéssim lluitéssiu lluití occ sept val v
troid

llum n fem
solas
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum verd n masc
solas glas
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

llum vermell n masc
solas dearg

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
lonrach
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
gealach
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
gealach lán

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
fad

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
fada

llur /ˈʎur/ adj
a

lluç /ˈʎus/ n masc
colmóir
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
deoir

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
trua
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
dobharchú

llúdria marina n fem
dobhrán mara

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
logánta

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logartam

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
lóistíocht

londinenc /ɫon.diˈneŋ/ /ɫon.diˈneŋk/ /ɫon.diˈnəŋk/ /ɫun.diˈnɛŋ/ /ɫun.diˈnɛŋk/ adj masc
Londaineach
Relatiu o pertanyent a Londres.

londinenc /ɫon.diˈneŋ/ /ɫon.diˈneŋk/ /ɫon.diˈnəŋk/ /ɫun.diˈnɛŋ/ /ɫun.diˈnɛŋk/ n masc
Londaineach
Persona que habita o és originària de Londres.

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ longeva adj masc
cianaosta

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
fad

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
béalach
Que parla molt.

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
brabúsach
Que produeix benefici en diners.

lumbar /ɫumˈbar/ adj
lumbach

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
gloine mhéadaithe

luteci n masc
lúitéitiam

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
lucsamburgais
Persona originària de Luxemburg.
Lucsambuirgis
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
ainmhian

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
ceannaire

límit /ˈɫi.mit/ n masc
teorainn

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
líne
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

línia de banda n fem
taobhlíne

línia de flotació n fem
líne shnámha

línia de gol n fem
cúl-líne
(esports de pilota) Cadascuna de les dues línies reals o imaginàries d'un camp de joc, una a cada camp, traçades transversalment entre els dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues línies de color vermell d'una pista de joc, una a cada camp, traçades transversalment d'un costat a l'altre de la pista passant pels dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(futbol americà) Cadascuna de les dues línies d'un camp de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia de fons respectiva, a deu iardes de distància.

líquid adj masc
leachtach
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
loighic

lúcid /ˈɫu.sit/ adj masc
glé

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ macedònia adj masc
Macadóine
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
Macadóine
Persona que habita o és originària de Macedònia.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
leasmháthair

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
sú talún

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
foirfe
Crescut, adult.

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) madur madura madurada madurades maduram madurant madurar madurara maduraran madurarem maduraren madurares madurareu maduraria madurarien maduraries madurarà maduraràs maduraré maduraríem maduraríeu madurassen madurasses madurassin madurassis madurat madurats madurau madurava maduraven maduraves madure madurem maduren madures maduressen maduresses maduressin maduressis madureu maduri madurin maduris maduro madurà maduràrem maduràreu maduràs maduràssem maduràsseu maduràssim maduràssiu maduràvem maduràveu madurés maduréssem madurésseu maduréssim maduréssiu madurí occ sept val v
aibigh

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
abaidheacht

mag /ˈmak/ n masc
draíodóir
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
maigeanta

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
maignéisiam

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
adhmainteas

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magnetitz magnetitza magnetitzada magnetitzades magnetitzam magnetitzant magnetitzar magnetitzara magnetitzaran magnetitzarem magnetitzaren magnetitzares magnetitzareu magnetitzaria magnetitzarien magnetitzaries magnetitzarà magnetitzaràs magnetitzaré magnetitzaríem magnetitzaríeu magnetitzassen magnetitzasses magnetitzassin magnetitzassis magnetitzat magnetitzats magnetitzau magnetitzava magnetitzaven magnetitzaves magnetitze magnetitzem magnetitzen magnetitzes magnetitzessen magnetitzesses magnetitzessin magnetitzessis magnetitzeu magnetitzi magnetitzin magnetitzis magnetitzo magnetitzà magnetitzàrem magnetitzàreu magnetitzàs magnetitzàssem magnetitzàsseu magnetitzàssim magnetitzàssiu magnetitzàvem magnetitzàveu magnetitzés magnetitzéssem magnetitzésseu magnetitzéssim magnetitzéssiu magnetitzí occ sept val v
maighnéadaigh
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
méid

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
adhmainteach

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
iontach

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ n fem
magnóilia

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
pomagránait

mai adv
riamh go deo

maig n masc
Bealtaine
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
maonáis

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
maor
Cap de l’exèrcit.

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
móramh

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
mórdhíoltóir

majúscula /maˈd͡ʒus.ku.ɫa/ /maˈʒus.ku.ɫa/ /məˈʒus.ku.ɫə/ n fem
ceannlitir

mal adj masc
dona
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
go holc
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
tinneas cinn

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
tinn

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
galar aicíd
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malaicít

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
mallacht

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
cás

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malgast malgasta malgastada malgastades malgastam malgastant malgastar malgastara malgastaran malgastarem malgastaren malgastares malgastareu malgastaria malgastarien malgastaries malgastarà malgastaràs malgastaré malgastaríem malgastaríeu malgastassen malgastasses malgastassin malgastassis malgastat malgastats malgastau malgastava malgastaven malgastaves malgaste malgastem malgasten malgastes malgastessen malgastesses malgastessin malgastessis malgasteu malgasti malgastin malgastis malgasto malgastà malgastàrem malgastàreu malgastàs malgastàssem malgastàsseu malgastàssim malgastàssiu malgastàvem malgastàveu malgastés malgastéssem malgastésseu malgastéssim malgastéssiu malgastí occ sept val v
meath

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
in ainneoin

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
ainciseach
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
mogall
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
meantán

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
tromluí

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
braich

maltosa n fem
maltós

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ adj masc
Máltais
Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ n masc
Máltais
Habitant de Malta.
(masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
cromán

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
anchroíoch

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
maime
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
jab diúlta

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ adj masc
cíochach

mamella /maˈme.ʎa/ /məˈme.ʎə/ n fem
faireog mhamach

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mamat

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
mamach

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
uireasa

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandairín

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
Mandairínis
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
millín feola

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
giall

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ n fem
abairt

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
mangainéis

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
mangó

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
gealtlann

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manipul manipula manipulada manipulades manipulam manipulant manipular manipulara manipularan manipularem manipularen manipulares manipulareu manipularia manipularien manipularies manipularà manipularàs manipularé manipularíem manipularíeu manipulassen manipulasses manipulassin manipulassis manipulat manipulats manipulau manipulava manipulaven manipulaves manipule manipulem manipulen manipules manipulessen manipulesses manipulessin manipulessis manipuleu manipuli manipulin manipulis manipulo manipulà manipulàrem manipulàreu manipulàs manipulàssem manipulàsseu manipulàssim manipulàssiu manipulàvem manipulàveu manipulés manipuléssem manipulésseu manipuléssim manipuléssiu manipulí occ sept val v
lámhaigh
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
mainicín
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
focal iasachta
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manlleu manllev manlleva manllevada manllevades manllevam manllevant manllevar manllevara manllevaran manllevarem manllevaren manllevares manllevareu manllevaria manllevarien manllevaries manllevarà manllevaràs manllevaré manllevaríem manllevaríeu manllevassen manllevasses manllevassin manllevassis manllevat manllevats manllevau manllevava manllevaven manllevaves manlleve manllevem manlleven manlleves manllevessen manllevesses manllevessin manllevessis manlleveu manllevi manllevin manllevis manllevo manllevà manllevàrem manllevàreu manllevàs manllevàssem manllevàsseu manllevàssim manllevàssiu manllevàvem manllevàveu manllevés manllevéssem manllevésseu manllevéssim manllevéssiu manlleví occ sept val v
faigh ar iasacht
Obtenir en préstec.

mansió /man.siˈo/ /mən.siˈo/ n masc
teach mór

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
blaincéad
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
im

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
brat

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
coinneáil

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ bal mantenc mantendran mantendrem mantendreu mantendria mantendrien mantendries mantendrà mantendràs mantendré mantendríem mantendríeu mantenen mantenguda mantengudes mantenguem mantengueren mantengueres mantenguessin mantenguessis mantengueu mantengui mantenguin mantenguis mantengut mantenguts mantengué mantenguérem mantenguéreu mantengués mantenguéssim mantenguéssiu mantenguí mantenia mantenien mantenies mantenim mantenint mantenir manteniu mantens manteníem manteníeu mantinc mantindran mantindrem mantindreu mantindria mantindrien mantindries mantindrà mantindràs mantindré mantindríem mantindríeu mantinga mantinguda mantingudes mantinguem mantinguen mantinguera mantingueren mantingueres mantingues mantinguessen mantinguesses mantinguessin mantinguessis mantingueu mantingui mantinguin mantinguis mantingut mantinguts mantingué mantinguérem mantinguéreu mantingués mantinguéssem mantinguésseu mantinguéssim mantinguéssiu mantinguí manté mantén mantín occ val v
coinnigh
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
tromán lúith
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
lámhscríbhinn

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
boilg

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
glasadóir

maori /maˈɔ.ɾi/ adj
Maorach
Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ n neut
Maorach
Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
(només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ n masc
léarscáil

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
dreachadh
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
crua-earraí

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
muir farraige

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ n fem
maraca

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
smaragaid

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maratón

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marmar

marc /ˈmark/ n masc
marc
Antiga unitat monetària d’Alemanya.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
cinéal
Senyal que un objecte deixa en un altre.

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marc marca marcada marcades marcam marcant marcar marcara marcaran marcarem marcaren marcares marcareu marcaria marcarien marcaries marcarà marcaràs marcaré marcaríem marcaríeu marcassen marcasses marcassin marcassis marcat marcats marcau marcava marcaven marcaves marco marcà marcàrem marcàreu marcàs marcàssem marcàsseu marcàssim marcàssiu marcàvem marcàveu marque marquem marquen marques marquessen marquesses marquessin marquessis marqueu marqui marquin marquis marqués marquéssem marquésseu marquéssim marquéssiu marquí occ sept val v
marcáil
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
aimsigh
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
Marsa
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
Marsach
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
máthair
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
taoide

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
meadhrán

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
néamhann

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
nóinín

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
imeall

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
beirbhéine líomóideach

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
bóín Dé
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marina /məˈɾi.nə/ n fem
muirdhreach
Obra artística gràfica, que té com a tema central el paisatge marítim.
cabhlach
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
maraí
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
sliogán

marit /maˈɾit/ n masc
fear fear céile

maroma /maˈɾo.ma/ /məˈɾo.mə/ n fem
rópa

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
banmharcas

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
marcas

marraix /maˈrajʃ/ /məˈraʃ/ n masc
craosaire

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
reithe
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
donn
D'un color propi de la castanya.

martell /maɾˈteʎ/ n masc
casúr
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) martellege martellegem martellegen martelleges martellegessen martellegesses martellegessin martellegessis martellegeu martellegi martellegin martellegis martellegés martellegéssem martellegésseu martellegéssim martellegéssiu martellegí martelleig martelleja martellejada martellejades martellejam martellejant martellejar martellejara martellejaran martellejarem martellejaren martellejares martellejareu martellejaria martellejarien martellejaries martellejarà martellejaràs martellejaré martellejaríem martellejaríeu martellejassen martellejasses martellejassin martellejassis martellejat martellejats martellejau martellejava martellejaven martellejaves martellejo martellejà martellejàrem martellejàreu martellejàs martellejàssem martellejàsseu martellejàssim martellejàssiu martellejàvem martellejàveu occ sept val v
gread

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ n fem
iall bhrád
En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marx marxa marxada marxades marxam marxant marxar marxara marxaran marxarem marxaren marxares marxareu marxaria marxarien marxaries marxarà marxaràs marxaré marxaríem marxaríeu marxassen marxasses marxassin marxassis marxat marxats marxau marxava marxaven marxaves marxe marxem marxen marxes marxessen marxesses marxessin marxessis marxeu marxi marxin marxis marxo marxà marxàrem marxàreu marxàs marxàssem marxàsseu marxàssim marxàssiu marxàvem marxàveu marxés marxéssem marxésseu marxéssim marxéssiu marxí occ sept val v
máirseáil
Desfilar.

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
Márta márta
Tercer mes de l'any.

masclet /masˈkɫet/ /məsˈkɫət/ /məsˈkɫɛt/ n masc
cab féasóige
Barba petita que només abasta el mentó.

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
sonóg

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
fearúil
Que pertany al mascle.
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ n masc
tionónta

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
an iomarca
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
taos
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massís /maˈsis/ n masc
masaíf

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
cogain
Trinxar el menjar amb les dents.

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mastic mastica masticada masticades masticam masticant masticar masticara masticaran masticarem masticaren masticares masticareu masticaria masticarien masticaries masticarà masticaràs masticaré masticaríem masticaríeu masticassen masticasses masticassin masticassis masticat masticats masticau masticava masticaven masticaves mastico masticà masticàrem masticàreu masticàs masticàssem masticàsseu masticàssim masticàssiu masticàvem masticàveu mastique mastiquem mastiquen mastiques mastiquessen mastiquesses mastiquessin mastiquessis mastiqueu mastiqui mastiquin mastiquis mastiqués mastiquéssem mastiquésseu mastiquéssim mastiquéssiu mastiquí occ sept val v
cogain
mastegar

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
glacaireacht

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
maistín

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
maraigh
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
ionann
Sense canvis.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
matamaitic
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
adhmad
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
adhmad
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
maidin

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ n fem
matrarc

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
pósadh
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
damhna
Component de l'Univers que té una massa i un volum.

matí /maˈti/ n masc
maidin

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ adj masc
Máratánach
Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ n masc
Máratánach
Persona que habita o és originària de Mauritània.

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maximitz maximitza maximitzada maximitzades maximitzam maximitzant maximitzar maximitzara maximitzaran maximitzarem maximitzaren maximitzares maximitzareu maximitzaria maximitzarien maximitzaries maximitzarà maximitzaràs maximitzaré maximitzaríem maximitzaríeu maximitzassen maximitzasses maximitzassin maximitzassis maximitzat maximitzats maximitzau maximitzava maximitzaven maximitzaves maximitze maximitzem maximitzen maximitzes maximitzessen maximitzesses maximitzessin maximitzessis maximitzeu maximitzi maximitzin maximitzis maximitzo maximitzà maximitzàrem maximitzàreu maximitzàs maximitzàssem maximitzàsseu maximitzàssim maximitzàssiu maximitzàvem maximitzàveu maximitzés maximitzéssem maximitzésseu maximitzéssim maximitzéssiu maximitzí occ sept val v
uasmhéadaigh

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
más
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.

maó /maˈo/ n masc
bríce

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mecanografia mecanografiada mecanografiades mecanografiam mecanografiant mecanografiar mecanografiara mecanografiaran mecanografiarem mecanografiaren mecanografiares mecanografiareu mecanografiaria mecanografiarien mecanografiaries mecanografiarà mecanografiaràs mecanografiaré mecanografiaríem mecanografiaríeu mecanografiassen mecanografiasses mecanografiassin mecanografiassis mecanografiat mecanografiats mecanografiau mecanografiava mecanografiaven mecanografiaves mecanografie mecanografiem mecanografien mecanografies mecanografiessen mecanografiesses mecanografiessin mecanografiessis mecanografieu mecanografii mecanografio mecanografià mecanografiàrem mecanografiàreu mecanografiàs mecanografiàssem mecanografiàsseu mecanografiàssim mecanografiàssiu mecanografiàvem mecanografiàveu mecanografiés mecanografiéssem mecanografiésseu mecanografiéssim mecanografiéssiu mecanografií mecanografiï mecanografiïn mecanografiïs occ sept val v
clóscríobh

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
meicneoir

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
meicnic

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
bonn

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ adj masc
Méideach
De l’antiga regió de la Mèdia.

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ n masc
Méideach
Individu d’un poble irànic que va establir un imperi en l’Orient Mitjà.

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
timpeallacht

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
cógas

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
liacht
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
meánaoiseach
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
machnamh
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
Meánmhuirí

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
smior

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
smugairle róin

megalític /me.ɣaˈɫi.tik/ /mə.ɣəˈɫi.tik/ adj masc
meigiliteach

megalòpoli /me.ɣaˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.pu.ɫi/ n fem
ollchathair

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
leath

mel n fem
mil

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ melanèsia adj masc
Meilinéiseach
Relatiu o pertanyent a Melanèsia o la seva llengua.

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ n masc
Meilinéiseach
Persona que habita o és originària de Melanèsia.
(només singular) Grup de llengues parlades principalment a Melanèsia, Micronèsia i Nova Guinea.

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
subh

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
séis

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
liathán

meló /məˈɫo/ n masc
mealbhacán

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
ball
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
ball
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
cuimhne

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
mianach
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

menar /meˈna/ /meˈnaɾ/ /məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) men mena menada menades menam menant menar menara menaran menarem menaren menares menareu menaria menarien menaries menarà menaràs menaré menaríem menaríeu menassen menasses menassin menassis menat menats menau menava menaven menaves mene menem menen menes menessen menesses menessin menessis meneu meni menin menis meno menà menàrem menàreu menàs menàssem menàsseu menàssim menàssiu menàvem menàveu menés menéssem menésseu menéssim menéssiu mení occ sept val v
treoraigh

mencionar /men.si.oˈna/ /men.si.oˈnaɾ/ /mən.si.oˈna/ /mən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mencion menciona mencionada mencionades mencionam mencionant mencionar mencionara mencionaran mencionarem mencionaren mencionares mencionareu mencionaria mencionarien mencionaries mencionarà mencionaràs mencionaré mencionaríem mencionaríeu mencionassen mencionasses mencionassin mencionassis mencionat mencionats mencionau mencionava mencionaven mencionaves mencione mencionem mencionen menciones mencionessen mencionesses mencionessin mencionessis mencioneu mencioni mencionin mencionis menciono mencionà mencionàrem mencionàreu mencionàs mencionàssem mencionàsseu mencionàssim mencionàssiu mencionàvem mencionàveu mencionés mencionéssem mencionésseu mencionéssim mencionéssiu mencioní occ sept val v
tagair

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
meindiléiviam

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
seomra bia
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
bia
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
ith
Ingerir aliments.

menjar ràpid n masc
bia áise
(aliments) Menjar servit en un restaurant que té com a objectius el servei fugaç a bon preu.
(comerç) La dita classe de restaurant.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ menorquins adj masc
Mionarcach
Pertanyent o relatiu a Menorca, als seus habitants o la seva llengua.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ n masc
Mionarcach
Natural de Menorca.

menovell /me.noˈveʎ/ /me.noˈβeʎ/ /mə.noˈveʎ/ /mə.nuˈveʎ/ /mə.nuˈβeʎ/ n masc
méar bheag

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
fuil mhíosta míostrú

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ adj
míosta

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menstrua menstruada menstruades menstruam menstruant menstruar menstruara menstruaran menstruarem menstruaren menstruares menstruareu menstruaria menstruarien menstruaries menstruarà menstruaràs menstruaré menstruaríem menstruaríeu menstruassen menstruasses menstruassin menstruassis menstruat menstruats menstruau menstruava menstruaven menstruaves menstrue menstruem menstruen menstrues menstruessen menstruesses menstruessin menstruessis menstrueu menstruo menstruu menstruà menstruàrem menstruàreu menstruàs menstruàssem menstruàsseu menstruàssim menstruàssiu menstruàvem menstruàveu menstrués menstruéssem menstruésseu menstruéssim menstruéssiu menstruí menstruï menstruïn menstruïs occ sept val v
míostraigh

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
intinn meabhair

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
mismín
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mentida /menˈti.ða/ n fem
bréag
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentider /men.tiˈðe/ /men.tiˈðeɾ/ /mən.tiˈðe/ n masc
bréagach

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
agus
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentre que conjunction
agus

mentó /menˈto/ n masc
smig

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
lúide

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ adj
drochmheasúil

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) menysprea menyspreada menyspreades menyspream menyspreant menysprear menyspreara menysprearan menysprearem menysprearen menyspreares menyspreareu menysprearia menysprearien menysprearies menysprearà menysprearàs menysprearé menysprearíem menysprearíeu menyspreassen menyspreasses menyspreassin menyspreassis menyspreat menyspreats menyspreau menyspreava menyspreaven menyspreaves menyspree menyspreem menyspreen menysprees menyspreessen menyspreesses menyspreessin menyspreessis menyspreeu menysprei menyspreo menyspreà menyspreàrem menyspreàreu menyspreàs menyspreàssem menyspreàsseu menyspreàssim menyspreàssiu menyspreàvem menyspreàveu menyspreés menyspreéssem menyspreésseu menyspreéssim menyspreéssiu menyspreí menyspreï menyspreïn menyspreïs occ sept val v
drochmheas a bheith agat

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
dímheas

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
biachlár

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
aer

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
ceannaí

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
earra

mercat /meɾˈkat/ n masc
margadh
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
margadh dubh

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
mionearraí

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
mearcair

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
cac
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
meireang

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
fadlíne

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
lon dubh
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
meiril
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
faoitín

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
mí

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
meascán

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mescl mescla mesclada mesclades mesclam mesclant mesclar mesclara mesclaran mesclarem mesclaren mesclares mesclareu mesclaria mesclarien mesclaries mesclarà mesclaràs mesclaré mesclaríem mesclaríeu mesclassen mesclasses mesclassin mesclassis mesclat mesclats mesclau mesclava mesclaven mesclaves mescle mesclem mesclen mescles mesclessen mesclesses mesclessin mesclessis mescleu mescli mesclin mesclis mesclo mesclà mesclàrem mesclàreu mesclàs mesclàssem mesclàsseu mesclàssim mesclàssiu mesclàvem mesclàveu mesclés mescléssem mesclésseu mescléssim mescléssiu mesclí occ sept val v
measc
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mosc

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
Meisias

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ adj masc
meisiasach

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
múinteoir
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
máistreás
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
bean tí

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
tomhais

metall /meˈtaʎ/ n masc
miotal

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
meititheanga

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
miotaleolaíocht

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
mheiteamorfach

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
dreige

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
dreigít

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
dochtúir
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metodologia n fem
modheolaíocht

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
meatonaime

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
méadar

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
uirbeach
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
uirbeach
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
méadranóm

metròpolis /meˈtrɔ.po.ɫis/ /məˈtrɔ.pu.ɫis/ n fem
ceannchathair

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
aidhnín fiús
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
nimh

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
meafar

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
miotalach
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

mexicà n masc
Meicsiceach
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mica /ˈmi.ka/ n fem
ruainne
Petita porció.

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
moncaí
Simi de cua llarga i prènsil.

microfilmar /mi.kɾo.fiɫˈma/ /mi.kɾo.fiɫˈmaɾ/ /mi.kɾu.fiɫˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) microfilm microfilma microfilmada microfilmades microfilmam microfilmant microfilmar microfilmara microfilmaran microfilmarem microfilmaren microfilmares microfilmareu microfilmaria microfilmarien microfilmaries microfilmarà microfilmaràs microfilmaré microfilmaríem microfilmaríeu microfilmassen microfilmasses microfilmassin microfilmassis microfilmat microfilmats microfilmau microfilmava microfilmaven microfilmaves microfilme microfilmem microfilmen microfilmes microfilmessen microfilmesses microfilmessin microfilmessis microfilmeu microfilmi microfilmin microfilmis microfilmo microfilmà microfilmàrem microfilmàreu microfilmàs microfilmàssem microfilmàsseu microfilmàssim microfilmàssiu microfilmàvem microfilmàveu microfilmés microfilméssem microfilmésseu microfilméssim microfilméssiu microfilmí occ sept val v
cuir ar mhicreascannán

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
micreafón

micròstom /miˈkɾɔs.tom/ /miˈkɾɔs.tum/ n masc
leith bhallánach
Peix de la família dels pleuronèctids amb el cos oval i els ulls al costat dret (Microstomus kitt).

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
méid
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
leath-
Que és la meitat d'un tot.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
mígréin

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ migratòria adj masc
aistreánach

mil number
míle
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
míle milliún

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
milliúnaí

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
míleata
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
saighdiúir
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
milliún

mill /ˈmiʎ/ n masc
muiléad

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
míle

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
níos fearr
En grau superior comparat amb un altre.

millora /miˈʎo.ɾa/ /miˈʎo.ɾə/ n fem
biseach

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) millor millora millorada millorades milloram millorant millorar millorara milloraran millorarem milloraren millorares millorareu milloraria millorarien milloraries millorarà milloraràs milloraré milloraríem milloraríeu millorassen millorasses millorassin millorassis millorat millorats millorau millorava milloraven milloraves millore millorem milloren millores milloressen milloresses milloressin milloressis milloreu millori millorin milloris milloro millorà milloràrem milloràreu milloràs milloràssem milloràsseu milloràssim milloràssiu milloràvem milloràveu millorés milloréssem millorésseu milloréssim milloréssiu millorí occ sept val v
cuir feabhas ar
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·li- prefix
mili-

milà /miˈɫa/ n masc
cúr
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
aithriseoireacht

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
mianach

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
miontúr

miner /miˈne/ /miˈneɾ/ adj masc
mianadóir

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
mianra
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
mianadóireacht

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
mionsamhail

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) minimitz minimitza minimitzada minimitzades minimitzam minimitzant minimitzar minimitzara minimitzaran minimitzarem minimitzaren minimitzares minimitzareu minimitzaria minimitzarien minimitzaries minimitzarà minimitzaràs minimitzaré minimitzaríem minimitzaríeu minimitzassen minimitzasses minimitzassin minimitzassis minimitzat minimitzats minimitzau minimitzava minimitzaven minimitzaves minimitze minimitzem minimitzen minimitzes minimitzessen minimitzesses minimitzessin minimitzessis minimitzeu minimitzi minimitzin minimitzis minimitzo minimitzà minimitzàrem minimitzàreu minimitzàs minimitzàssem minimitzàsseu minimitzàssim minimitzàssiu minimitzàvem minimitzàveu minimitzés minimitzéssem minimitzésseu minimitzéssim minimitzéssiu minimitzí occ sept val v
íoslaghdaigh
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
aireacht

minut n masc
nóiméad

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
snáthaid mhór

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
bídeach

miol /miˈɔɫ/ n masc
meamhlach

miop /miˈop/ adj
gearr-radharcach
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
gearr-radharcach
Persona afectada de miopia.

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
míorúilt

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
scathán
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
féach
Fixar l'atenció visual.

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
miorr

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
míchaidreamhach

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
il-

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
Aifreann

missal /miˈsaɫ/ n masc
leabhar Aifrinn

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
teachtaireacht

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
teachtaire

missió n fem
misean

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
rúndiamhair

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
lasán
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
aimléis
Situació de pobresa.

mite n masc
miotas
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
stoca

mitja lluna n masc
corrán gealaí
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
meán oíche

mitjà adj
meán
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
gustal
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
stoca

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
déscéalaíocht

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
miotóis

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
aistritheach
Relatiu als béns mobles.

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
luaineacht

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
ciarsúr
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
faisean
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
samhail

modelar /mo.ðeˈɫa/ /mo.ðeˈɫaɾ/ /mo.ðəˈɫa/ /mu.ðəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) model modela modelada modelades modelam modelant modelar modelara modelaran modelarem modelaren modelares modelareu modelaria modelarien modelaries modelarà modelaràs modelaré modelaríem modelaríeu modelassen modelasses modelassin modelassis modelat modelats modelau modelava modelaven modelaves modele modelem modelen modeles modelessen modelesses modelessin modelessis modeleu modeli modelin modelis modelo modelà modelàrem modelàreu modelàs modelàssem modelàsseu modelàssim modelàssiu modelàvem modelàveu modelés modeléssem modelésseu modeléssim modeléssiu modelí occ sept val v
déan
Donar forma amb un material plàstic a un model a esculpir o tallar.

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) modelitz modelitza modelitzada modelitzades modelitzam modelitzant modelitzar modelitzara modelitzaran modelitzarem modelitzaren modelitzares modelitzareu modelitzaria modelitzarien modelitzaries modelitzarà modelitzaràs modelitzaré modelitzaríem modelitzaríeu modelitzassen modelitzasses modelitzassin modelitzassis modelitzat modelitzats modelitzau modelitzava modelitzaven modelitzaves modelitze modelitzem modelitzen modelitzes modelitzessen modelitzesses modelitzessin modelitzessis modelitzeu modelitzi modelitzin modelitzis modelitzo modelitzà modelitzàrem modelitzàreu modelitzàs modelitzàssem modelitzàsseu modelitzàssim modelitzàssiu modelitzàvem modelitzàveu modelitzés modelitzéssem modelitzésseu modelitzéssim modelitzéssiu modelitzí occ sept val v
bheith ag mainicíneacht

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
nua-aimseartha
Relatiu al temps present o recent.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
adhnáire

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
scúnc

moixera de pastor n fem
crann soirb fiáin

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
airgintín
(peixos) Peix de la família dels argentínids, de color verd clar amb escates argentades, de cos allargassat, amb els ulls molt grossos, amb la llengua proveïda de dents pel voltant, de carn apreciada (Argentina sphyraena).

mol /ˈmɔɫ/ n masc
gram-mhóilín
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.
crág
(rugbi) Jugada consistent a agafar-se almenys un jugador de cada equip al voltant del jugador que condueix la pilota, amb l'objectiu, per a un equip, d'ajudar-lo a avançar i, per a l'altre, d'impedir-li-ho.

molecular /mo.ɫe.kuˈɫaɾ/ /mo.ɫə.kuˈɫaɾ/ /mu.ɫə.kuˈɫar/ adj
móilíneach

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molaibdéineam

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
muilleoir

moll adj masc
fliuch
Ple d'aigua.

moll n masc
mearóg
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
cé
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
grabhróg
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
caonach
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
a lán
En gran quantitat o nombre.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adv
a lán
De manera abundant.

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
go raibh míle maith agat

moltó /moɫˈto/ /muɫˈto/ n masc
caora
Mascle de l'ovella castrat.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
moileasc

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
móilín
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
muileann

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
nóiméad

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) momific momifica momificada momificades momificam momificant momificar momificara momificaran momificarem momificaren momificares momificareu momificaria momificarien momificaries momificarà momificaràs momificaré momificaríem momificaríeu momificassen momificasses momificassin momificassis momificat momificats momificau momificava momificaven momificaves momifico momificà momificàrem momificàreu momificàs momificàssem momificàsseu momificàssim momificàssiu momificàvem momificàveu momifique momifiquem momifiquen momifiques momifiquessen momifiquesses momifiquessin momifiquessis momifiqueu momifiqui momifiquin momifiquis momifiqués momifiquéssem momifiquésseu momifiquéssim momifiquéssiu momifiquí occ sept val v
mumaigh

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarcacht
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
bonn

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
mála
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
mainistir

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
airgeadaíochta

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
pónaire

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
Mongóilis
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
práta Spáinneach

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
bean rialta

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
manach

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
clár scátála

monostable /mo.nosˈta.bɫe/ /mo.nosˈta.βɫe/ /mo.nosˈtab.bɫe/ /mo.nosˈtab.bɫə/ /mu.nusˈta.βɫə/ /mu.nusˈtab.bɫə/ adj
aonchobhsaí

monosèmia /mo.noˈsɛ.mi.a/ /mo.noˈsɛ.mi.ə/ /mu.nuˈsɛ.mi.ə/ n fem
aonchiallachas

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
ainmhí

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
monsún

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
Montainéagróch
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
Montainéagróch
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ n masc
stoc

moralitat n fem
moráltacht

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
Morávach
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ n masc
Morávach
Persona que habita o és originària de Moràvia.

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
gobán
Element emprat per impedir de parlar a algú.

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ adj masc
Múrach

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
moirfeolaíocht

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
faigh bás
Deixar d'existir, cessar.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
rosualt

mort adj masc
marbh bás
Que no viu.

mort n fem
bás éag
Fi de la vida.

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
básmhar
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
básmhaireacht

mosca /ˈmos.kə/ n fem
cuileog
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moscóiviam

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
muscaed

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
muiscít
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
mustard

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
croiméal

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
bláthnaid ghallda

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
tástáil
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mostr mostra mostrada mostrades mostram mostrant mostrar mostrara mostraran mostrarem mostraren mostrares mostrareu mostraria mostrarien mostraries mostrarà mostraràs mostraré mostraríem mostraríeu mostrassen mostrasses mostrassin mostrassis mostrat mostrats mostrau mostrava mostraven mostraves mostre mostrem mostren mostres mostressen mostresses mostressin mostressis mostreu mostri mostrin mostris mostro mostrà mostràrem mostràreu mostràs mostràssem mostràsseu mostràssim mostràssiu mostràvem mostràveu mostrés mostréssem mostrésseu mostréssim mostréssiu mostrí occ sept val v
taispeáin

mot n masc
focal

motiu /muˈtiw/ n masc
réasún
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
inspreagadh

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
múnla

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
gluaisrothar

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
mótar
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
crosfhocal

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
mála droma

moure /ˈmɔw.ɾe/ bal moc moem moeu moga moguda mogudes moguem moguen moguera mogueren mogueres mogues moguessen moguesses moguessin moguessis mogueu mogui moguin moguis mogut moguts mogué moguérem moguéreu mogués moguéssem moguésseu moguéssim moguéssiu moguí mou mouen mouran moure mourem moureu mouria mourien mouries mourà mouràs mouré mouríem mouríeu mous movem movent moveu movia movien movies movíem movíeu occ val v
bog
Canviar de posició o de lloc.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ adj masc
Mósaimbíceach
Relatiu o pertanyent al Moçambic.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ n masc
Mósaimbíceach
Persona que habita o és originària de Moçambic.

mugró n masc
sine

muguet n masc
lile na ngleanntán

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
bean

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
cáin

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mult multa multada multades multam multant multar multara multaran multarem multaren multares multareu multaria multarien multaries multarà multaràs multaré multaríem multaríeu multassen multasses multassin multassis multat multats multau multava multaven multaves multe multem multen multes multessen multesses multessin multessis multeu multi multin multis multo multà multàrem multàreu multàs multàssem multàsseu multàssim multàssiu multàvem multàveu multés multéssem multésseu multéssim multéssiu multí occ sept val v
cáin

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
ilchultúrachas

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
domhanda
Relatiu a tot el món.

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ adj
bardasach
Relatiu o pertanyent al municipi.

municipi n masc
baile bardais

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
armlón

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
sliabh

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
sléibhteach

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
cruinnigh
Armar, acoblar les parts d’un objecte.
cuir ar bun
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ alg bal muny munya munyen munyes munyi munyia munyida munyides munyien munyies munyiguem munyigueu munyim munyin munyint munyir munyira munyiran munyirem munyiren munyires munyireu munyiria munyirien munyiries munyirà munyiràs munyiré munyiríem munyiríeu munyis munyissen munyisses munyissin munyissis munyit munyits munyiu munyo munys munyí munyíem munyíeu munyírem munyíreu munyís munyíssem munyísseu munyíssim munyíssiu occ sept val v
crúigh

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
balla
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
balla
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
diúilicín

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
matánach

museu /muˈzew/ n masc
músaem iarsmalann
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
ceoldráma
Espectacle teatral amb música i cançons.

mussol n masc
ulchabhán beag
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
Mahamadach
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
Mahamadach
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
balbh

muó n masc
múón

mà n fem
lámh
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
draíocht

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
rúnda

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
lámh
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
píobán
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.

màniga n fem
muinchille

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
meaisín

màquina de cosir n fem
inneall fuála

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
mairtíreach

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
púic
Careta per amagar o cobrir el rostre.

mèdic n masc
Méidis
Llengua de l’antiga Mèdia.

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
slí

mèu /ˈmɛw/ Interjection
míáú

més adv
tuilleadh
Diferència comparativa per excés.

místic /ˈmis.tik/ adj masc
misteach

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
fón póca
Telèfon mòbil.

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mumaí seargán

món n masc
domhan saol
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
maoildearg
Fruit de la morera.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
méadaí
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
méadaí
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
méadaí
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
matán

músic /ˈmu.zik/ n masc
ceoltóir

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
ceol
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
fraochán

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
náisiúnta

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
náisiúnachas

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
náisiúnach
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
náisiúnach
Partidari del nacionalisme.

nació /na.siˈo/ n fem
náisiún
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
néamhann

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
leanbh

nahua /naˈu.a/ /nəˈu.ə/ n neut
Nachuáitlis
(invariable) Grup de llengües de la família utoasteca parlades principalment al centre de Mèxic i antigament a bona part de Mesoamèrica.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ n masc
Namabach
Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ adj
abhac

nap n masc
tornapa
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
Napóileach
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
Napóileach
Persona que habita o és originària de Nàpols.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
poll sróine

narrar /naˈra/ /naˈraɾ/ /nəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) narr narra narrada narrades narram narrant narrar narrara narraran narrarem narraren narrares narrareu narraria narrarien narraries narrarà narraràs narraré narraríem narraríeu narrassen narrasses narrassin narrassis narrat narrats narrau narrava narraven narraves narre narrem narren narres narressen narresses narressin narressis narreu narri narrin narris narro narrà narràrem narràreu narràs narràssem narràsseu narràssim narràssiu narràvem narràveu narrés narréssem narrésseu narréssim narréssiu narrí occ sept val v
inis

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
narbhal

nas n masc
srón
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
uachtar
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natalici /na.taˈɫi.si/ /nə.təˈɫi.si/ n masc
breithlá

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
tóin

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
nádúr
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.

natura morta n fem
neamhbheo

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
nádúrtha
Relatiu a la natura.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ adj masc
Nasarthach
Relatiu o pertanyent a Natzaret.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ n masc
Nasarthach
Persona que habita o és originària de Natzaret.
Imatge de Jesucrist portant la creu durant el via crucis.
Penitent durant una processó de setmana santa, típicament vestit amb una túnica morada.

nau n fem
long
Embarcació.
corp na heaglaise
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
scian mhara
Mol·lusc marí de forma allargada lleugerament corbada, semblant a un ganivet plegat (Ensis ensis).

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
loingseoireacht

nazi /ˈna.zi/ n neut
Naitsí

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
neacht

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
nia

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
riachtanach

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) necessit necessita necessitada necessitades necessitam necessitant necessitar necessitara necessitaran necessitarem necessitaren necessitares necessitareu necessitaria necessitarien necessitaries necessitarà necessitaràs necessitaré necessitaríem necessitaríeu necessitassen necessitasses necessitassin necessitassis necessitat necessitats necessitau necessitava necessitaven necessitaves necessite necessitem necessiten necessites necessitessen necessitesses necessitessin necessitessis necessiteu necessiti necessitin necessitis necessito necessità necessitàrem necessitàreu necessitàs necessitàssem necessitàsseu necessitàssim necessitàssiu necessitàvem necessitàveu necessités necessitéssem necessitésseu necessitéssim necessitéssiu necessití occ sept val v
teastaigh ó

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
gá

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
is gá go…

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
neacróis

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
snámh

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neifreolaíocht

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
báigh
Ofegar-se, perdre la capacitat per respirar.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ negativa adj masc
diúltach
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
diúltach
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
dubh
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negrós /neˈɣɾos/ /nəˈɣɾos/ adj masc
scothdhubh

nen /ˈnen/ n masc
clann páiste
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neoidimiam

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
nuafhocal

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
nua-naíocht

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neiptiúiniam

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
néaróg
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nervi facial n masc
néaróg éadain

nervi medià n masc
néaróg mheánach

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
faiteach
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
glan
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ n masc
ó

neta /ˈne.ta/ /ˈnə.tə/ /ˈnɛ.tə/ n fem
gariníon

netbol n masc
líonpheil

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) netege netegem netegen neteges netegessen netegesses netegessin netegessis netegeu netegi netegin netegis netegés netegéssem netegésseu netegéssim netegéssiu netegí neteig neteja netejada netejades netejam netejant netejar netejara netejaran netejarem netejaren netejares netejareu netejaria netejarien netejaries netejarà netejaràs netejaré netejaríem netejaríeu netejassen netejasses netejassin netejassis netejat netejats netejau netejava netejaven netejaves netejo netejà netejàrem netejàreu netejàs netejàssem netejàsseu netejàssim netejàssiu netejàvem netejàveu occ sept val v
glan

neu n fem
sneachta

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
aerbhonn

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
néareolaíocht

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
néareolaíocht

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
néareolaíoch

neuropatia /new.ɾo.paˈti.a/ /nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
néarapaite

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
néaróis

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neadracht

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neutralitz neutralitza neutralitzada neutralitzades neutralitzam neutralitzant neutralitzar neutralitzara neutralitzaran neutralitzarem neutralitzaren neutralitzares neutralitzareu neutralitzaria neutralitzarien neutralitzaries neutralitzarà neutralitzaràs neutralitzaré neutralitzaríem neutralitzaríeu neutralitzassen neutralitzasses neutralitzassin neutralitzassis neutralitzat neutralitzats neutralitzau neutralitzava neutralitzaven neutralitzaves neutralitze neutralitzem neutralitzen neutralitzes neutralitzessen neutralitzesses neutralitzessin neutralitzessis neutralitzeu neutralitzi neutralitzin neutralitzis neutralitzo neutralitzà neutralitzàrem neutralitzàreu neutralitzàs neutralitzàssem neutralitzàsseu neutralitzàssim neutralitzàssiu neutralitzàvem neutralitzàveu neutralitzés neutralitzéssem neutralitzésseu neutralitzéssim neutralitzéssiu neutralitzí occ sept val v
neodraigh

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neodrón

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
sneachta a chur

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
nasc

neó /nəˈo/ n masc
neon

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ adj masc
Nicearaguach
Relatiu o pertanyent a Nicaragua.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ n masc
Nicearaguach
Persona que habita o és originària de Nicaragua.

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nicitín

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
Nigéarach
Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ n masc
Nigéarach
Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
marbhdhraíocht

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
bé choille

nina /ˈni.na/ n fem
bábóg
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
aon duine

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
bábóg
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
puipéad
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
fear sneachta

niobi n masc
niaibiam

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) niquel niquela niquelada niquelades niquelam niquelant niquelar niquelara niquelaran niquelarem niquelaren niquelares niquelareu niquelaria niquelarien niquelaries niquelarà niquelaràs niquelaré niquelaríem niquelaríeu niquelassen niquelasses niquelassin niquelassis niquelat niquelats niquelau niquelava niquelaven niquelaves niquele niquelem niquelen niqueles niquelessen niquelesses niquelessin niquelessis niqueleu niqueli niquelin niquelis niquelo niquelà niquelàrem niquelàreu niquelàs niquelàssem niquelàsseu niquelàssim niquelàssiu niquelàvem niquelàveu niquelés niqueléssem niquelésseu niqueléssim niqueléssiu niquelí occ sept val v
niciligh

nit n fem
oíche
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
níotráit

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
nítrigin

niu n masc
sead nead
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
nead sead
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
leibhéal

no adv
ní hea
Partícula de negació o contradicció.

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
neamh-dhénártha
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nóbailiam

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
uasal
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
uaisle
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
aimhleasach

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
nóisean
concepte, idea

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
crann gallchnó

noi n masc
gasúr

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
cailín

nom /ˈnom/ n masc
ainm
Apel·latiu personal.

nom de fonts n masc
ainm baiste

nom propi n masc
ainmfhocal dílis

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
uimhir

nombre atòmic n masc
uimhir adamhach

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
líonmhar

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
ainmníocht

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
banchliamhain

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
nócha

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
nóchadú

nord n masc
tuaisceart

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
Meiriceánach
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
Meiriceánach
Natural dels Estats Units.

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
oirthuaisceart

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
tuaisceart-oirthuaisceart

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
iarthuaisceart

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
gnách
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normáltacht

normalitzar /nor.ma.ɫiˈd͡za/ /noɾ.ma.ɫiˈza/ /noɾ.ma.ɫiˈzaɾ/ /noɾ.mə.ɫiˈd͡za/ /nur.mə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) normalitz normalitza normalitzada normalitzades normalitzam normalitzant normalitzar normalitzara normalitzaran normalitzarem normalitzaren normalitzares normalitzareu normalitzaria normalitzarien normalitzaries normalitzarà normalitzaràs normalitzaré normalitzaríem normalitzaríeu normalitzassen normalitzasses normalitzassin normalitzassis normalitzat normalitzats normalitzau normalitzava normalitzaven normalitzaves normalitze normalitzem normalitzen normalitzes normalitzessen normalitzesses normalitzessin normalitzessis normalitzeu normalitzi normalitzin normalitzis normalitzo normalitzà normalitzàrem normalitzàreu normalitzàs normalitzàssem normalitzàsseu normalitzàssim normalitzàssiu normalitzàvem normalitzàveu normalitzés normalitzéssem normalitzésseu normalitzéssim normalitzéssiu normalitzí occ sept val v
normalaigh

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
normatach

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ noruega adj masc
Ioruais
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
Ioruais
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
muid sinn

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
ár

notar /noˈta/ /noˈtaɾ/ /nuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) not nota notada notades notam notant notar notara notaran notarem notaren notares notareu notaria notarien notaries notarà notaràs notaré notaríem notaríeu notassen notasses notassin notassis notat notats notau notava notaven notaves note notem noten notes notessen notesses notessin notessis noteu noti notin notis noto notà notàrem notàreu notàs notàssem notàsseu notàssim notàssiu notàvem notàveu notés notéssem notésseu notéssim notéssiu notí occ sept val v
tabhair faoi deara

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
nótaire

nou adj masc
nua úr
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
gallchnó
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.

nou number
naoi
(cardinal) Vuit més un.

nou del coll n masc
úll na brád

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
nuabheirthe

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
úrscéal

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
úrscéalaí

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
Samhain
Onzè mes de l'any.

novetat /no.veˈtat/ /no.vəˈtat/ /no.βeˈtat/ /nu.vəˈtat/ /nu.βəˈtat/ n fem
adhnua

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
naoú

nu adj masc
nocht
Sense roba o vestit.

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
núicléach

nucleó n masc
núicléón

nucli /ˈnu.kli/ n masc
núicléas

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
nochtacht

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) numer numera numerada numerades numeram numerant numerar numerara numeraran numerarem numeraren numerares numerareu numeraria numerarien numeraries numerarà numeraràs numeraré numeraríem numeraríeu numerassen numerasses numerassin numerassis numerat numerats numerau numerava numeraven numeraves numere numerem numeren numeres numeressen numeresses numeressin numeressis numereu numeri numerin numeris numero numerà numeràrem numeràreu numeràs numeràssem numeràsseu numeràssim numeràssiu numeràvem numeràveu numerés numeréssem numerésseu numeréssim numeréssiu numerí occ sept val v
uimhrigh

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
uimhriúil

nus n masc
snaidhm
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
grúm

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
néaltach

nynorsk n masc
Nua-Ioruais
Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ n masc
gnú

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
Nachuáitlis
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
masmas
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
almóir

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nicil

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
Nordach
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdic antic n masc
Sean-Lochlannais

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
brídeach

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
scamall néal
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
nó
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ n fem
onn

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
ósais

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ bal n-occ obeeix obeeixen obeeixes obeeixi obeeixin obeeixis obeeixo obeesc obeesqui obeesquin obeesquis obeint obeir obeiran obeirem obeireu obeiria obeirien obeiries obeirà obeiràs obeiré obeiríem obeiríeu obeí obeíem obeíeu obeírem obeíreu obeís obeíssem obeísseu obeíssim obeíssiu obeïa obeïda obeïdes obeïen obeïes obeïguem obeïgueu obeïm obeïra obeïren obeïres obeïsc obeïsca obeïsquen obeïsques obeïssen obeïsses obeïssin obeïssis obeït obeïts obeïu obeïx obeïxen obeïxes obeïxo occ sept val v
géill do

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
oibilisc

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
scriúta

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
oscailte

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
murtall otracht

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
cuspóir

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
oibiachtúil
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
cuspóir
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
réadlionsa
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ n fem
oibiachtúlacht

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
dearmad
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
oibleagáid

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
óbó

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
saothar

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
oscail

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
graosta

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) observ observa observada observades observam observant observar observara observaran observarem observaren observares observareu observaria observarien observaries observarà observaràs observaré observaríem observaríeu observassen observasses observassin observassis observat observats observau observava observaven observaves observe observem observen observes observessen observesses observessin observessis observeu observi observin observis observo observà observàrem observàreu observàs observàssem observàsseu observàssim observàssiu observàvem observàveu observés observéssem observésseu observéssim observéssiu observí occ sept val v
coinnigh
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
seanchaite

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
constaic

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
cnáimhseachas

obstructiu /ops.tɾukˈtiw/ /os.tɾukˈtiw/ /ups.tɾukˈtiw/ adj masc
toirmeascach

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ bal obtenc obtendran obtendrem obtendreu obtendria obtendrien obtendries obtendrà obtendràs obtendré obtendríem obtendríeu obtenen obtenguda obtengudes obtenguem obtengueren obtengueres obtenguessin obtenguessis obtengueu obtengui obtenguin obtenguis obtengut obtenguts obtengué obtenguérem obtenguéreu obtengués obtenguéssim obtenguéssiu obtenguí obtenia obtenien obtenies obtenim obtenint obtenir obteniu obtens obteníem obteníeu obtinc obtindran obtindrem obtindreu obtindria obtindrien obtindries obtindrà obtindràs obtindré obtindríem obtindríeu obtinga obtinguda obtingudes obtinguem obtinguen obtinguera obtingueren obtingueres obtingues obtinguessen obtinguesses obtinguessin obtinguessis obtingueu obtingui obtinguin obtinguis obtingut obtinguts obtingué obtinguérem obtinguéreu obtingués obtinguéssem obtinguésseu obtinguéssim obtinguéssiu obtinguí obté obtén obtín occ val v
faigh

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ òbvia adj masc
follasach

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
gé

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
ócairín

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
fo-uair

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
Ocsatáinis
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
éan

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
aigéan

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ adj masc
aigéanach
Pertanyent o relatiu als oceans.

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
ocra

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
ócair

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
Deireadh Fómhair
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
ochtagán

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ocup ocupa ocupada ocupades ocupam ocupant ocupar ocupara ocuparan ocuparem ocuparen ocupares ocupareu ocuparia ocuparien ocuparies ocuparà ocuparàs ocuparé ocuparíem ocuparíeu ocupassen ocupasses ocupassin ocupassis ocupat ocupats ocupau ocupava ocupaven ocupaves ocupe ocupem ocupen ocupes ocupessen ocupesses ocupessin ocupessis ocupeu ocupi ocupin ocupis ocupo ocupà ocupàrem ocupàreu ocupàs ocupàssem ocupàsseu ocupàssim ocupàssiu ocupàvem ocupàveu ocupés ocupéssem ocupésseu ocupéssim ocupéssiu ocupí sept val v
áitigh
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

odi n masc
fuath

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ odia odiada odiades odiam odiant odiar odiara odiaran odiarem odiaren odiares odiareu odiaria odiarien odiaries odiarà odiaràs odiaré odiaríem odiaríeu odiassen odiasses odiassin odiassis odiat odiats odiau odiava odiaven odiaves odie odiem odien odies odiessen odiesses odiessin odiessis odieu odii odio odià odiàrem odiàreu odiàs odiàssem odiàsseu odiàssim odiàssiu odiàvem odiàveu odiés odiéssem odiésseu odiéssim odiéssiu odií odiï odiïn odiïs sept val v
is fuath le

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
siar iarthar

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
iarthar-iarthuaisceart

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
iarthar-iardheisceart

ofensa /oˈfen.sa/ /oˈfɛn.sa/ /uˈfɛn.sə/ n fem
aithisiú

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
oifigeach
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
oifig

ofrenar /o.fɾeˈna/ /o.fɾeˈnaɾ/ /o.fɾəˈna/ /u.fɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofrena ofrenada ofrenades ofrenam ofrenant ofrenar ofrenara ofrenaran ofrenarem ofrenaren ofrenares ofrenareu ofrenaria ofrenarien ofrenaries ofrenarà ofrenaràs ofrenaré ofrenaríem ofrenaríeu ofrenassen ofrenasses ofrenassin ofrenassis ofrenat ofrenats ofrenau ofrenava ofrenaven ofrenaves ofrene ofrenem ofrenen ofrenes ofrenessen ofrenesses ofrenessin ofrenessis ofreneu ofreni ofrenin ofrenis ofreno ofrenà ofrenàrem ofrenàreu ofrenàs ofrenàssem ofrenàsseu ofrenàssim ofrenàssiu ofrenàvem ofrenàveu ofrenés ofrenéssem ofrenésseu ofrenéssim ofrenéssiu ofrení ofrèn sept val v
ofráil

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
óganasan

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ bal n-occ occ oeix oeixen oeixes oeixi oeixin oeixis oeixo oesc oesqui oesquin oesquis oint oir oiran oirem oireu oiria oirien oiries oirà oiràs oiré oiríem oiríeu ou ouen ous oí oíem oíeu oírem oíreu oís oíssem oísseu oíssim oíssiu oïa oïda oïdes oïen oïes oïguem oïgueu oïm oïra oïren oïres oïsc oïsca oïsquen oïsques oïssen oïsses oïssin oïssis oït oïts oïu oïx oïxen oïxes oïxo sept val v
clois
sentir (amb l'oïda)
airigh
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

oli n masc
ola
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
Oilimpiad

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
ológ

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
corcán

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
boladh

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
Oilimpeach

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
leamhán

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
scáth
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

ombrel·la /omˈbɾɛ.ɫa/ /omˈbɾɛ.ɫɛ/ /omˈbɾɛɫ.ɫa/ /omˈbɾɛɫ.ɫə/ /umˈbɾɛ.ɫə/ /umˈbɾɛɫ.ɫə/ n fem
parasól

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
uilefheasach

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ bal occ ompl omple omplen omplert omplerta omplertes omplerts omples ompli omplia omplida omplides omplien omplies ompliguem ompligueu omplim omplin omplint omplir omplira ompliran omplirem ompliren omplires omplireu ompliria omplirien ompliries omplirà ompliràs ompliré ompliríem ompliríeu omplis omplissen omplisses omplissin omplissis omplit omplits ompliu omplo omplí omplíem omplíeu omplírem omplíreu omplís omplíssem omplísseu omplíssim omplíssiu sept val òmplic òmpliga òmpliguen òmpligues v
líon

on adv
cá

ona /ˈo.na/ n fem
casadh

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
tonn
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
uncail
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
oinceolaíocht

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
fuaimfhoclaíocht

onze /ˈon.ze/ number
aon déag

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
obráid
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

opercle n masc
clúidín

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
tuairim

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
faill

oportú /o.poɾˈtu/ /u.purˈtu/ adj masc
tráthúil

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
urchomhaireach

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
anfhorlannach

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ bal n-occ occ oprimeix oprimeixen oprimeixes oprimeixi oprimeixin oprimeixis oprimeixo oprimesc oprimesqui oprimesquin oprimesquis oprimia oprimida oprimides oprimien oprimies oprimiguem oprimigueu oprimim oprimint oprimir oprimira oprimiran oprimirem oprimiren oprimires oprimireu oprimiria oprimirien oprimiries oprimirà oprimiràs oprimiré oprimiríem oprimiríeu oprimisc oprimisca oprimisquen oprimisques oprimissen oprimisses oprimissin oprimissis oprimit oprimits oprimiu oprimix oprimixen oprimixes oprimixo oprimí oprimíem oprimíeu oprimírem oprimíreu oprimís oprimíssem oprimísseu oprimíssim oprimíssiu sept val v
cuir faoi chois
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
ór

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
órang-útan

oratori /o.ɾaˈtɔ.ɾi/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi/ oratòria adj masc
aireagal

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
óráidíocht

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orbit orbita orbitada orbitades orbitam orbitant orbitar orbitara orbitaran orbitarem orbitaren orbitares orbitareu orbitaria orbitarien orbitaries orbitarà orbitaràs orbitaré orbitaríem orbitaríeu orbitassen orbitasses orbitassin orbitassis orbitat orbitats orbitau orbitava orbitaven orbitaves orbite orbitem orbiten orbites orbitessen orbitesses orbitessin orbitessis orbiteu orbiti orbitin orbitis orbito orbità orbitàrem orbitàreu orbitàs orbitàssem orbitàsseu orbitàssim orbitàssiu orbitàvem orbitàveu orbités orbitéssem orbitésseu orbitéssim orbitéssiu orbití sept val v
fithisigh

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
cráin dhubh

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ordena ordenada ordenades ordenam ordenant ordenar ordenara ordenaran ordenarem ordenaren ordenares ordenareu ordenaria ordenarien ordenaries ordenarà ordenaràs ordenaré ordenaríem ordenaríeu ordenassen ordenasses ordenassin ordenassis ordenat ordenats ordenau ordenava ordenaven ordenaves ordene ordenem ordenen ordenes ordenessen ordenesses ordenessin ordenessis ordeneu ordeni ordenin ordenis ordeno ordenà ordenàrem ordenàreu ordenàs ordenàssem ordenàsseu ordenàssim ordenàssiu ordenàvem ordenàveu ordenés ordenéssem ordenésseu ordenéssim ordenéssiu ordení ordén sept val v
ordaigh
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
eorna

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
ríomhaire

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
gnáth

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
bail
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
cluas

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
fáinleog

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
máirtín fiáin
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
aindílleachta

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
gabha óir

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
dílleachtlann

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
orgánach

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ n neut
orgánaí

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
eagraíocht
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
súnás

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
orgán

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
mórchúis

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
bródúil
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
orgánach

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
oirthear

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
foinse

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
fual

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
óiréal
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
platapas

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
ceolfhoireann

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
lus na magairlí

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
ceartchreidmheach
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
ceartchreidmheach
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
ceartchreideamh

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortagrafaíocht

os /ˈos/ n masc
cnámh
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

os blanc n masc
béar bán

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
scór

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oscil oscil·la oscil·lada oscil·lades oscil·lam oscil·lant oscil·lar oscil·lara oscil·laran oscil·larem oscil·laren oscil·lares oscil·lareu oscil·laria oscil·larien oscil·laries oscil·larà oscil·laràs oscil·laré oscil·laríem oscil·laríeu oscil·lassen oscil·lasses oscil·lassin oscil·lassis oscil·lat oscil·lats oscil·lau oscil·lava oscil·laven oscil·laves oscil·le oscil·lem oscil·len oscil·les oscil·lessen oscil·lesses oscil·lessin oscil·lessis oscil·leu oscil·li oscil·lin oscil·lis oscil·lo oscil·là oscil·làrem oscil·làreu oscil·làs oscil·làssem oscil·làsseu oscil·làssim oscil·làssiu oscil·làvem oscil·làveu oscil·lés oscil·léssem oscil·lésseu oscil·léssim oscil·léssiu oscil·lí sept val v
ascalaigh
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
oismiam

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ adj masc
osmóiseach

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
banna

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
mustar

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
oisre

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
Otamánach
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
Otamánach
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
otairinealaraingeolaíocht

ou /ˈow/ n masc
ubh
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
clúdóg

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
ubhchruth
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
ubhchruth
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
síollann

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
caora

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovul ovula ovulada ovulades ovulam ovulant ovular ovulara ovularan ovularem ovularen ovulares ovulareu ovularia ovularien ovularies ovularà ovularàs ovularé ovularíem ovularíeu ovulassen ovulasses ovulassin ovulassis ovulat ovulats ovulau ovulava ovulaven ovulaves ovule ovulem ovulen ovules ovulessen ovulesses ovulessin ovulessis ovuleu ovuli ovulin ovulis ovulo ovulà ovulàrem ovulàreu ovulàs ovulàssem ovulàsseu ovulàssim ovulàssiu ovulàvem ovulàveu ovulés ovuléssem ovulésseu ovuléssim ovuléssiu ovulí sept val v
ubhsceith
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

ovàric /oˈva.ɾik/ /oˈβa.ɾik/ /uˈva.ɾik/ /uˈβa.ɾik/ adj masc
ubhagánach

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
ocsaigin aer-beatha

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxigena oxigenada oxigenades oxigenam oxigenant oxigenar oxigenara oxigenaran oxigenarem oxigenaren oxigenares oxigenareu oxigenaria oxigenarien oxigenaries oxigenarà oxigenaràs oxigenaré oxigenaríem oxigenaríeu oxigenassen oxigenasses oxigenassin oxigenassis oxigenat oxigenats oxigenau oxigenava oxigenaven oxigenaves oxigene oxigenem oxigenen oxigenes oxigenessen oxigenesses oxigenessin oxigenessis oxigeneu oxigeni oxigenin oxigenis oxigeno oxigenà oxigenàrem oxigenàreu oxigenàs oxigenàssem oxigenàsseu oxigenàssim oxigenàssiu oxigenàvem oxigenàveu oxigenés oxigenéssem oxigenésseu oxigenéssim oxigenéssiu oxigení oxigèn sept val v
ocsaiginigh

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
Ózón

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
éisteacht
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
arán
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de pessic n masc
císte spúinse

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
othar

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
síochánachas

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
foighne
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
leasathair
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
máthair bhaistí

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
athair baistí vaidhtéir
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
friochtán
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
íocaíocht

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pag paga pagada pagades pagam pagant pagar pagara pagaran pagarem pagaren pagares pagareu pagaria pagarien pagaries pagarà pagaràs pagaré pagaríem pagaríeu pagassen pagasses pagassin pagassis pagat pagats pagau pagava pagaven pagaves pago pague paguem paguen pagues paguessen paguesses paguessin paguessis pagueu pagui paguin paguis pagués paguéssem paguésseu paguéssim paguéssiu paguí pagà pagàrem pagàreu pagàs pagàssem pagàsseu pagàssim pagàssiu pagàvem pagàveu sept val v
íoc

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
tuathánach

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
pictiúr den tírdhreach

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
Pacastánach
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
Pacastánach
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ n masc
bata
(corfbol) Cadascuna de les dues barres de metall o fusta d’una pista de joc, una per a cada camp, situades a una distància del punt mig de la línia de fons respectiva corresponent a una sisena part de la llargada total de la pista, que serveixen per a sostenir les cistelles.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
sluasaid
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una pala.
(calçat) empenya del calçat.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
carball
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
cumas luamháin

palau n masc
pálás

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palege palegem palegen paleges palegessen palegesses palegessin palegessis palegeu palegi palegin palegis palegés palegéssem palegésseu palegéssim palegéssiu palegí paleig paleja palejada palejades palejam palejant palejar palejara palejaran palejarem palejaren palejares palejareu palejaria palejarien palejaries palejarà palejaràs palejaré palejaríem palejaríeu palejassen palejasses palejassin palejassis palejat palejats palejau palejava palejaven palejaves palejo palejà palejàrem palejàreu palejàs palejàssem palejàsseu palejàssim palejàssiu palejàvem palejàveu sept val v
sluaisteáil
Treballar amb la pala.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
bríceadóir
Mestre obrer de la construcció.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
tuí

pallasso /paˈʎa.so/ /pəˈʎa.so/ /pəˈʎa.su/ n masc
áilteoir

pallissa /paˈʎi.sa/ /pəˈji.sə/ /pəˈʎi.sə/ n fem
greasáil
Palissa, gran quantitat de cops de pal o d'altra mena rebuts fruit d'una agressió.
lochta féir
Lloc on es guarda la palla; paller.

palmat /paɫˈmat/ /pəɫˈmat/ adj masc
palmatach

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
bos
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
pailm
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
pallaidiam

pam /ˈpam/ n masc
réise
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

pancreàtic /paŋ.kɾeˈa.tik/ adj masc
paincréasach

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
ollphanda

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
tambóirín

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
paindéim

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
adhmholadh
Oració retòrica en alabança d'algú.

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
blatóg

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
rísín
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
scáileán
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
bríste

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
bogach

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
bolg
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
colpa

papa /ˈpa.pa/ n masc
daid
(familiarment) pare

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
féileacán
Insecte lepidòpter.

papaorelles /ˌpa.pa.oˈɾe.ʎes/ /ˌpa.pə.oˈɾə.ʎəs/ /ˌpa.pə.uˈɾɛ.ʎəs/ n fem
gailseach
Insecte dermàpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
sceartán
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
páipéar
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
ról
rol, actuació

paper higiènic n masc
páipéar leithris

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ n fem
sineán

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
oragámaí

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ papissotege papissotegem papissotegen papissoteges papissotegessen papissotegesses papissotegessin papissotegessis papissotegeu papissotegi papissotegin papissotegis papissotegés papissotegéssem papissotegésseu papissotegéssim papissotegéssiu papissotegí papissoteig papissoteja papissotejada papissotejades papissotejam papissotejant papissotejar papissotejara papissotejaran papissotejarem papissotejaren papissotejares papissotejareu papissotejaria papissotejarien papissotejaries papissotejarà papissotejaràs papissotejaré papissotejaríem papissotejaríeu papissotejassen papissotejasses papissotejassin papissotejassis papissotejat papissotejats papissotejau papissotejava papissotejaven papissotejaves papissotejo papissotejà papissotejàrem papissotejàreu papissotejàs papissotejàssem papissotejàsseu papissotejàssim papissotejàssiu papissotejàvem papissotejàveu sept val v
labhair go briotach

para-sol /ˌpa.ɾaˈsɔɫ/ /ˌpa.ɾəˈsɔɫ/ n masc
parasól

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
stad
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
parthas

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
scáth

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
saobhdhiall

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
comhthreomhar

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
dol

parapet /pa.ɾaˈpet/ /pə.ɾəˈpɛt/ n masc
uchtbharr

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ par para parada parades param parant parar parara pararan pararem pararen parares parareu pararia pararien pararies pararà pararàs pararé pararíem pararíeu parassen parasses parassin parassis parat parats parau parava paraven paraves pare parem paren pares paressen paresses paressin paressis pareu pari parin paris paro parà paràrem paràreu paràs paràssem paràsseu paràssim paràssiu paràvem paràveu parés paréssem parésseu paréssim paréssiu parí sept val v
coisc
Aturar una cosa perquè no avanci.

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
focal
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ n masc
páirc
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
leataobhach

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
gealbhan
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
athair
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
cuingir
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.

parell mínim n masc
péire íosmhéide

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
beirt
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ n masc
duine muinteartha

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
tuismitheoir
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
balla
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

paret posterior n fem
cúlbhalla

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
beir

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ adj masc
Párasach
Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ n masc
Párasach
Persona que habita o és originària de París.

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
caint

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlaimint
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ n masc
parlaiminteoir
Membre d'un parlament.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
labhair
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parmesà /paɾ.meˈza/ n masc
cáis Parma
Tipus de formatge de llet de vaca fabricat a Parma.

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
caipín súile duille

parrac /paˈrak/ /pəˈrak/ n masc
ceamach

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
paróiste

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
barainn

part n fem
cuid
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
rannpháirtíocht

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
rannpháirtí
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
rannpháirtí
Individu que participa en alguna cosa.

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ adj
sonrach

partida /paɾˈti.ða/ /pərˈti.ðə/ n fem
cluiche
(esports de pilota, dards, escacs) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un joc o en pilota valenciana per a determinar un guanyador, consistent a arribar en primer lloc a una puntuació determinada, aconseguir una puntuació més alta que l'adversari o bé conduir l'adversari a una situació en la qual ja no pugui efectuar cap més jugada.

partit /paɾˈtit/ n masc
cluiche
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
scór

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
páirteagal

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parabóil

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
paragraf

paràlisi cerebral n fem
pairilis cheirbreach

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
seadán
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
idiraisnéis

pas de vianants n masc
trasrian coisithe

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
dorchla
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
pas

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pas passa passada passades passam passant passar passara passaran passarem passaren passares passareu passaria passarien passaries passarà passaràs passaré passaríem passaríeu passassen passasses passassin passassis passat passats passau passava passaven passaves passe passem passen passes passessen passesses passessin passessis passeu passi passin passis passo passà passàrem passàreu passàs passàssem passàsseu passàssim passàssiu passàvem passàveu passés passéssem passésseu passéssim passéssiu passí sept val v
meil
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.
(esports de pilota) Fer arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
caite

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
caitheamh aimsire

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
siúlán
Acte de passejar.

passejada /pa.seˈd͡ʒa.ða/ /pa.seˈʒa.ða/ /pə.səˈd͡ʒa.ðə/ /pə.səˈʒa.ðə/ n fem
spaisteoireacht
Recorregut fet passejant.

passivitat n fem
neamhghníomhaíocht

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
ainmhian

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
cairéad
Arrel comestible de la planta anterior.

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
aoire
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pastur pastura pasturada pasturades pasturam pasturant pasturar pasturara pasturaran pasturarem pasturaren pasturares pasturareu pasturaria pasturarien pasturaries pasturarà pasturaràs pasturaré pasturaríem pasturaríeu pasturassen pasturasses pasturassin pasturassis pasturat pasturats pasturau pasturava pasturaven pasturaves pasture pasturem pasturen pastures pasturessen pasturesses pasturessin pasturessis pastureu pasturi pasturin pasturis pasturo pasturà pasturàrem pasturàreu pasturàs pasturàssem pasturàsseu pasturàssim pasturàssiu pasturàvem pasturàveu pasturés pasturéssem pasturésseu pasturéssim pasturéssiu pasturí sept val v
bí ag innilt

pastís /pasˈtis/ n masc
císte cáca milis
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
práta

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
paiteanta
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
paiteanta
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
leathanach

pati /ˈpa.ti/ n masc
clós

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patina patinada patinades patinam patinant patinar patinara patinaran patinarem patinaren patinares patinareu patinaria patinarien patinaries patinarà patinaràs patinaré patinaríem patinaríeu patinassen patinasses patinassin patinassis patinat patinats patinau patinava patinaven patinaves patine patinem patinen patines patinessen patinesses patinessin patinessis patineu patini patinin patinis patino patinà patinàrem patinàreu patinàs patinàssem patinàsseu patinàssim patinàssiu patinàvem patinàveu patinés patinéssem patinésseu patinéssim patinéssiu patiní patín sept val v
scátáil
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ patògena adj masc
pataigin

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
ardathair

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
dúchas
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
scáta

pau n fem
síocháin síth
Absència de guerra.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
pailliún
Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

país /paˈis/ n masc
ceantar tír
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
tír
Territori propi d'una ètnia determinada.

paó /paˈo/ n masc
péacóg

pe /ˈpe/ n fem
peith
Lletra p/P.

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
piobar

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
piobar
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
peacach

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
peacaigh
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
peaca

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ adj
uchtach
Relatiu al pit o al tòrax.

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ n masc
uchtach
Peça d’orfebreria o de tela portada penjada sobre el pit com a insígnia o ritual.

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
saoithiúil

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ n masc
peitín

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
oideolaíocht

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
troitheán

pedalejar /pe.ða.ɫeˈd͡ʒa/ /pe.ða.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ða.ɫeˈʒa/ /pə.ðə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ðə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pedalege pedalegem pedalegen pedaleges pedalegessen pedalegesses pedalegessin pedalegessis pedalegeu pedalegi pedalegin pedalegis pedalegés pedalegéssem pedalegésseu pedalegéssim pedalegéssiu pedalegí pedaleig pedaleja pedalejada pedalejades pedalejam pedalejant pedalejar pedalejara pedalejaran pedalejarem pedalejaren pedalejares pedalejareu pedalejaria pedalejarien pedalejaries pedalejarà pedalejaràs pedalejaré pedalejaríem pedalejaríeu pedalejassen pedalejasses pedalejassin pedalejassis pedalejat pedalejats pedalejau pedalejava pedalejaven pedalejaves pedalejo pedalejà pedalejàrem pedalejàreu pedalejàs pedalejàssem pedalejàsseu pedalejàssim pedalejàssiu pedalejàvem pedalejàveu sept val v
troitheánaigh

pedaç /peˈðas/ n masc
paiste
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
seastán

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
péidiatraí

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
cloch
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
eagaois
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
cairéal

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
iasc
Animal vertebrat aquàtic ovípar.
Aliment basat en aquest tipus d'animal.

peix carboner n masc
glasán

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
ceannaí éisc

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
snamh

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
peileacán

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
craiceann
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pellissa /peˈʎi.sa/ /pəˈʎi.sə/ n fem
bian

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ n masc
péatar

pelut /peˈɫut/ /pəˈɫut/ adj
clúmhach
Amb molt de pèl.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
scannán
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
brón
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
pionós
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penalitz penalitza penalitzada penalitzades penalitzam penalitzant penalitzar penalitzara penalitzaran penalitzarem penalitzaren penalitzares penalitzareu penalitzaria penalitzarien penalitzaries penalitzarà penalitzaràs penalitzaré penalitzaríem penalitzaríeu penalitzassen penalitzasses penalitzassin penalitzassis penalitzat penalitzats penalitzau penalitzava penalitzaven penalitzaves penalitze penalitzem penalitzen penalitzes penalitzessen penalitzesses penalitzessin penalitzessis penalitzeu penalitzi penalitzin penalitzis penalitzo penalitzà penalitzàrem penalitzàreu penalitzàs penalitzàssem penalitzàsseu penalitzàssim penalitzàssiu penalitzàvem penalitzàveu penalitzés penalitzéssem penalitzésseu penalitzéssim penalitzéssiu penalitzí sept val v
pionósaigh
(esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
aiféala

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
fuachtán

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penetr penetra penetrada penetrades penetram penetrant penetrar penetrara penetraran penetrarem penetraren penetrares penetrareu penetraria penetrarien penetraries penetrarà penetraràs penetraré penetraríem penetraríeu penetrassen penetrasses penetrassin penetrassis penetrat penetrats penetrau penetrava penetraven penetraves penetre penetrem penetren penetres penetressen penetresses penetressin penetressis penetreu penetri penetrin penetris penetro penetrà penetràrem penetràreu penetràs penetràssem penetràsseu penetràssim penetràssiu penetràvem penetràveu penetrés penetréssem penetrésseu penetréssim penetréssiu penetrí sept val v
treáigh

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
pingin

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
péineas bod

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
siogairlín

pensament crític n masc
gagnrýnin hugsun

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
síl

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
ailiúnas
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
aill

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
leithinis glasoileán

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
arae

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
faoi choinne

per exemple adv
cuir i gcás

per molts anys Interjection
go maire tú an lá
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
cad chuige

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
piorra péire

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
péirse

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
giúrann

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ bal occ perceba percebem perceben percebent percebera perceberen perceberes percebes percebessen percebesses percebessin percebessis percebeu percebi percebia percebien percebies percebin percebis percebo percebran percebre percebrem percebreu percebria percebrien percebries percebrà percebràs percebré percebríem percebríeu percebuda percebudes percebut percebuts percebé percebérem percebéreu percebés percebéssem percebésseu percebéssim percebéssiu percebí percebíem percebíeu percep perceps sept val v
airigh
Copsar per mitjà dels sentits.

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
braistint

percolar /per.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫaɾ/ /pər.kuˈɫa/ /pəɾ.koˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ percol percola percolada percolades percolam percolant percolar percolara percolaran percolarem percolaren percolares percolareu percolaria percolarien percolaries percolarà percolaràs percolaré percolaríem percolaríeu percolassen percolasses percolassin percolassis percolat percolats percolau percolava percolaven percolaves percole percolem percolen percoles percolessen percolesses percolessin percolessis percoleu percoli percolin percolis percolo percolà percolàrem percolàreu percolàs percolàssem percolàsseu percolàssim percolàssiu percolàvem percolàveu percolés percoléssem percolésseu percoléssim percoléssiu percolí sept val v
síothlaigh

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
patraisc

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
maith
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ alg bal occ perd perda perdem perden perdent perdera perderen perderes perdes perdessen perdesses perdessin perdessis perdeu perdi perdia perdien perdies perdin perdis perdo perdran perdre perdrem perdreu perdria perdrien perdries perdrà perdràs perdré perdríem perdríeu perds perduda perdudes perdut perduts perdé perdérem perdéreu perdés perdéssem perdésseu perdéssim perdéssiu perdí perdíem perdíeu sept val v
caill
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdurar /per.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾaɾ/ /pər.duˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdur perdura perdurada perdurades perduram perdurant perdurar perdurara perduraran perdurarem perduraren perdurares perdurareu perduraria perdurarien perduraries perdurarà perduraràs perduraré perduraríem perduraríeu perdurassen perdurasses perdurassin perdurassis perdurat perdurats perdurau perdurava perduraven perduraves perdure perdurem perduren perdures perduressen perduresses perduressin perduressis perdureu perduri perdurin perduris perduro perdurà perduràrem perduràreu perduràs perduràssem perduràsseu perduràssim perduràssiu perduràvem perduràveu perdurés perduréssem perdurésseu perduréssim perduréssiu perdurí sept val v
iompair

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
gabh mo leithscéal
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perennifoli /peˌɾen.niˈfɔ.ɫi/ /pəˌɾɛn.niˈfɔ.ɫi/ perennifòlia adj masc
síorghlas

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
foirfeacht

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
foirfe
Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
foirfe

perfum /peɾˈfum/ n masc
cumhrán

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
párpháipéar pár

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
talamh shíorshioctha

perill /peˈɾiʎ/ n masc
contúirt

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
contúirteach

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
iriseoir

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
tréimhsiúil
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
mionn bréige

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
péarla
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
tréscaoilteach

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ bal occ permesa permeses permesos permet permeta permetem permeten permetent permetera permeteren permeteres permetes permetessen permetesses permetessin permetessis permeteu permeti permetia permetien permeties permetin permetis permeto permetran permetre permetrem permetreu permetria permetrien permetries permetrà permetràs permetré permetríem permetríeu permets permeté permetérem permetéreu permetés permetéssem permetésseu permetéssim permetéssiu permetí permetíem permetíeu permès permés sept val v
ceadaigh

pernil /pərˈniɫ/ n masc
liamhás
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
óir
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
bréagfholt

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
Peirsis
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
géarleanúint

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
dallóg

persona /peɾˈso.na/ n fem
duine daoine

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
pearsanta
Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat n fem
tréithe pearsanta
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
pearsa
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ bal n-occ occ persuadeix persuadeixen persuadeixes persuadeixi persuadeixin persuadeixis persuadeixo persuadesc persuadesqui persuadesquin persuadesquis persuadia persuadida persuadides persuadien persuadies persuadiguem persuadigueu persuadim persuadint persuadir persuadira persuadiran persuadirem persuadiren persuadires persuadireu persuadiria persuadirien persuadiries persuadirà persuadiràs persuadiré persuadiríem persuadiríeu persuadisc persuadisca persuadisquen persuadisques persuadissen persuadisses persuadissin persuadissis persuadit persuadits persuadiu persuadix persuadixen persuadixes persuadixo persuadí persuadíem persuadíeu persuadírem persuadíreu persuadís persuadíssem persuadísseu persuadíssim persuadíssiu sept val v
cuir i bhfeidhm

pertot /peɾˈtot/ /pərˈtot/ adv
i ngach áit

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
ach

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
meáchan
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
trom
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pes pesa pesada pesades pesam pesant pesar pesara pesaran pesarem pesaren pesares pesareu pesaria pesarien pesaries pesarà pesaràs pesaré pesaríem pesaríeu pesassen pesasses pesassin pesassis pesat pesats pesau pesava pesaven pesaves pese pesem pesen peses pesessen pesesses pesessin pesessis peseu pesi pesin pesis peso pesà pesàrem pesàreu pesàs pesàssem pesàsseu pesàssim pesàssiu pesàvem pesàveu pesés peséssem pesésseu peséssim peséssiu pesí sept val v
meáigh
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
trom

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
iascaireacht

pescaclics /ˌpes.kaˈkɫiks/ /ˌpəs.kəˈkɫiks/ /ˌpɛs.kəˈkɫiks/ n masc
cluain chliceála

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
faigh
Contreure una malaltia.
Aconseguir hàbilment allò que es pretenia.
Atrapar, sorprendre algú quan no s’ho esperava.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
gráinne
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
Plá bhúbónach

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
fabhra ribe
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
broim
Ventositat expel·lida per l'anus.

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pet peta petada petades petam petant petar petara petaran petarem petaren petares petareu petaria petarien petaries petarà petaràs petaré petaríem petaríeu petassen petasses petassin petassis petat petats petau petava petaven petaves pete petem peten petes petessen petesses petessin petessis peteu peti petin petis peto petà petàrem petàreu petàs petàssem petàsseu petàssim petàssiu petàvem petàveu petés petéssem petésseu petéssim petéssiu petí sept val v
broim
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
cos

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
achainí

petit /peˈtit/ petita adj masc
beag
De poca grandària, volum o alçada.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
ola
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
sliogán
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
póg

peu n masc
cos troigh
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
píosa

peó /peˈo/ n masc
coisí
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
crúb

pi n masc
giúis péine
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianódóir oirfideach pianó

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
pianó
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
mórphianó

piano de maneta n masc
bairille-orgán

pic /ˈpik/ n masc
adharc
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
umar baiste
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
spéireata umar baiste
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
saor cloiche
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
crábhadh

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
breicne

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
lí

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
ding
Bateria elèctrica.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
piléar
Element vertical de suport en una construcció.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
liathróid
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
Conjunt dels esports de pilota practicats en una pista de joc tancada totalment o parcialment per parets entre dos adversaris o dos equips de dos o més jugadors, que consisteixen a fer arribar una pilota a l'adversari colpejant-la amb una eina o directament amb la mà.

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
stuaic

pingüí n masc
piongain

pinsà n masc
rí rua

pinta /ˈpin.ta/ n fem
cíor
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
béaldath

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
péinteáil
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
péintéir

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
pictiúr
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.
En art, obra gràfica creada amb pintura.
Art que tracta sobre l'estudi i creació de les obres de l'accepció anterior.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
caor phéine
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
anann

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
cloch

pinzell n masc
cleiteán

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
píopa
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
breocharn

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piorána

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
foghlaí mara píoráid
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
pirimid

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ /piˈt͡si.nə/ n fem
linn snámha
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
clár dubh
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
leid
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.

pista de joc n fem
cúirt

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
piostal

pit n masc
cliabhrach
Tòrax humà.
brollach cíoch
Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
bráidín
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ piul piula piulada piulades piulam piulant piular piulara piularan piularem piularen piulares piulareu piularia piularien piularies piularà piularàs piularé piularíem piularíeu piulassen piulasses piulassin piulassis piulat piulats piulau piulava piulaven piulaves piule piulem piulen piules piulessen piulesses piulessin piulessis piuleu piuli piulin piulis piulo piulà piulàrem piulàreu piulàs piulàssem piulàsseu piulàssim piulàssiu piulàvem piulàveu piulés piuléssem piulésseu piuléssim piuléssiu piulí sept val v
gíog

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
mún
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
píotsa

pla plana plans adj masc
cothrom
Llis, sense elevacions.

pla n masc
má
Zona geogràfica sense grans elevacions.
plean
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
pláta
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
slánú

plaent /pɫaˈen/ /pɫaˈent/ /pɫəˈen/ /pɫəˈent/ adj
aiteasach

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
pléisiúr
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
plá

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plagia plagiada plagiades plagiam plagiant plagiar plagiara plagiaran plagiarem plagiaren plagiares plagiareu plagiaria plagiarien plagiaries plagiarà plagiaràs plagiaré plagiaríem plagiaríeu plagiassen plagiasses plagiassin plagiassis plagiat plagiats plagiau plagiava plagiaven plagiaves plagie plagiem plagien plagies plagiessen plagiesses plagiessin plagiessis plagieu plagii plagio plagià plagiàrem plagiàreu plagiàs plagiàssem plagiàsseu plagiàssim plagiàssiu plagiàvem plagiàveu plagiés plagiéssem plagiésseu plagiéssim plagiéssiu plagií plagiï plagiïn plagiïs sept val v
bradaíl a dhéanamh

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
leadhbóg
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

plana abissal n fem
má aibhéiseach

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
pláinéad

planetari n masc
pláinéadlann

planta n fem
lus planda
Vegetal herbaci.

planta del peu n fem
bonn

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
cruach Phádraig

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
pláitín

plat n masc
pláta
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat suspès n masc
ciombal crochta

plataforma continental n fem
scairbh ilchríochach

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
trá

platí /pɫəˈti/ n masc
platanam

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
platónach

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
cearnóg an bhaile

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
lán
Que està farcit fins a estar complet.

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pleg plega plegada plegades plegam plegant plegar plegara plegaran plegarem plegaren plegares plegareu plegaria plegarien plegaries plegarà plegaràs plegaré plegaríem plegaríeu plegassen plegasses plegassin plegassis plegat plegats plegau plegava plegaven plegaves plego plegue pleguem pleguen plegues pleguessen pleguesses pleguessin pleguessis plegueu plegui pleguin pleguis plegués pleguéssem pleguésseu pleguéssim pleguéssiu pleguí plegà plegàrem plegàreu plegàs plegàssem plegàsseu plegàssim plegàssiu plegàvem plegàveu sept val v
fill
Doblegar, especialment la roba o el paper.

plepa n neut
crá croí

pleural /pɫewˈɾaɫ/ /pɫəwˈɾaɫ/ adj
pleorach

plom n masc
luaidhe

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
cleite
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
goil

ploraner /pɫo.ɾaˈne/ /pɫo.ɾaˈneɾ/ /pɫo.ɾəˈne/ /pɫu.ɾəˈne/ adj masc
olagónach
Que plora sovint o per minúcies.

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
caoin goil

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
cuir
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
sceana gréasaí a chur

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
báisteach fearthainn

plural adj
iolra
Que denota més d’un.

plural n masc
iolra
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plutoni n masc
plútóiniam

plànol /ˈpɫa.noɫ/ /ˈpɫa.nuɫ/ n masc
léarscáil

plàstic n masc
plaisteach
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
aerbhonn

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
niúmóine
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
baile
Lloc poblat.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
pobal
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
sráidbhaile
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
bocht
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
bochtaineacht
Manca de diners o recursos.

poc poca pocs adj masc
beag
En quantitat escassa.

poc adv
beag
De manera escassa.

podar /poˈða/ /poˈðaɾ/ /puˈða/ /puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pod poda podada podades podam podant podar podara podaran podarem podaren podares podareu podaria podarien podaries podarà podaràs podaré podaríem podaríeu podassen podasses podassin podassis podat podats podau podava podaven podaves pode podem poden podes podessen podesses podessin podessis podeu podi podin podis podo podà podàrem podàreu podàs podàssem podàsseu podàssim podàssiu podàvem podàveu podés podéssem podésseu podéssim podéssiu podí sept val v
meang

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
cumas
Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
féad
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
cumhachtach

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
póidiam

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ podreix podreixa podreixen podreixes podreixi podreixin podreixis podreixo podreixs podresc podresca podresquen podresques podresqui podresquin podresquis podria podrida podrides podrien podries podriguem podriguera podrigueren podrigueres podriguessen podriguesses podriguessin podriguessis podrigueu podrigueva podrigueven podrigueves podrigué podriguérem podriguéreu podrigués podriguéssem podriguésseu podriguéssim podriguéssiu podriguévem podriguéveu podrim podrint podrir podrira podriran podrirem podriren podrires podrireu podriria podririen podriries podririva podririven podririves podrirà podriràs podriré podriríem podriríeu podrirívem podriríveu podrisc podrisca podrisco podriscos podrisquem podrisquen podrisques podrisqueu podrissa podrissen podrisses podrissi podrissin podrissis podrist podrit podrits podriu podriva podriven podrives podrix podrixa podrixen podrixes podrixi podrixin podrixis podrixo podrixos podrí podríem podríets podríeu podrírem podríreu podrís podríscon podríssem podrísseu podríssim podríssiu podríssom podríssou podrívem podríveu podríxon sept v.cent val v
lobh

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
dán

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
filíocht

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
bard

pol /ˈpɔɫ/ n masc
mol

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
garda péas
Cos de seguretat civil.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
ilchiallachas

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
ildiachas

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ adj
ildiach

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
ulóg

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
míol míol cnis
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
poibleog

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
circeoil

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polóiniam

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
Polainnis
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polainnis Polainnis
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
deannach
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
cuisle
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre n masc
searrach
Cavall jove.
raca céasta
Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
Aparell que es feia servir antigament per subjectar una persona mentre rebia càstig corporal.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
ordóg

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
pailin

polígon n masc
polagán
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ adj masc
polaitiúil
Relatiu o pertanyent a la política.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
polaiteoir
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
polaitíocht
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

pom /ˈpom/ n masc
murlán dorais
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
úll

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
ungadh
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
abhaill

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
mustar

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
capaillín

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
droichead
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
puins

ponxo /ˈpoɲ.t͡ʃo/ /ˈpoɲ.ʃo/ /ˈpoɲ.ʃu/ n masc
painseó

pop n masc
ochtapas
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
deireadh
Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
coiteann

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
eagla

porc n masc
muc
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
poirceallán

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
cuid

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornagrafaíocht

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornagrafach

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornagrafaí

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
corcairghorm
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
corcra
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
corcra
Color vermell fosc tirant a morat.

porquerol /poɾ.keˈɾɔɫ/ /poɾ.kəˈɾɔɫ/ /pur.kəˈɾɔɫ/ n masc
muicí

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
cainneann
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

port /ˈpɔrt/ n masc
port calafort
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
doras
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol mena d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
iompróir aerárthaí

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
iompair
Vestir una roba concreta.
Transportar quelcom amb si mateix.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
báire

porticó /poɾ.tiˈko/ /pur.tiˈko/ n masc
comhla

porus /pɔ.ɾus/ n masc
piochán

porxo /ˈpɔr.ʃu/ /ˈpɔɾ.t͡ʃo/ /ˈpɔɾ.ʃo/ n masc
póirse
Espai cobert adossat a la façana.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
cuir
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
dearbhchló
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
posatrón

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ bal n-occ occ posseeix posseeixen posseeixes posseeixi posseeixin posseeixis posseeixo posseesc posseesqui posseesquin posseesquis posseint posseir posseiran posseirem posseireu posseiria posseirien posseiries posseirà posseiràs posseiré posseiríem posseiríeu posseí posseíem posseíeu posseírem posseíreu posseís posseíssem posseísseu posseíssim posseíssiu posseïa posseïda posseïdes posseïen posseïes posseïguem posseïgueu posseïm posseïra posseïren posseïres posseïsc posseïsca posseïsquen posseïsques posseïssen posseïsses posseïssin posseïssis posseït posseïts posseïu posseïx posseïxen posseïxes posseïxo sept val v
bí + object + ag + subject
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
gabhálach

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
gabháltas
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Allò que es posseeix.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
féideartha
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
féideartha
Cosa que pot tenir lloc.

post /ˈpɔst/ n fem
clár
Tros de fusta serrada, plana, prima i rectangular.

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
milseog
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pot /ˈpɔt/ n masc
corcán

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
crág
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
potaisiam

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
acmhainneacht
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
acmhainneacht
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
b'fhéidir

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
cumhacht

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
tobar
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ practic practica practicada practicades practicam practicant practicar practicara practicaran practicarem practicaren practicares practicareu practicaria practicarien practicaries practicarà practicaràs practicaré practicaríem practicaríeu practicassen practicasses practicassin practicassis practicat practicats practicau practicava practicaven practicaves practico practicà practicàrem practicàreu practicàs practicàssem practicàsseu practicàssim practicàssiu practicàvem practicàveu practique practiquem practiquen practiques practiquessen practiquesses practiquessin practiquessis practiqueu practiqui practiquin practiquis practiqués practiquéssem practiquésseu practiquéssim practiquéssiu practiquí sept val v
cleacht

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praiséidimiam

prat /ˈpɾat/ n masc
móinéar

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
cruinneas

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
luachmhar

precoç /pɾeˈkos/ adj
seanchríonna

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ precisa precisos adj masc
cruinn
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
seanmóirí
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
faisnéis

predicció n fem
réamhaisnéis

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ bal eiv nota 1 occ predeia predeien predeies predeim predeis predic prediem predient predieu prediga predigau prediguem prediguen prediguera predigueren predigueres predigues prediguessen prediguesses prediguessin prediguessis predigueu predigui prediguin prediguis predigué prediguérem prediguéreu predigués prediguéssem prediguésseu prediguéssim prediguéssiu prediguí predir prediran predirem predireu prediria predirien prediries predirà prediràs prediré prediríem prediríeu predis predit predita predites predits prediu prediuen predius predèiem predèieu v.cent val v
tuar

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ bal n-occ occ prefereix prefereixen prefereixes prefereixi prefereixin prefereixis prefereixo preferesc preferesqui preferesquin preferesquis preferia preferida preferides preferien preferies preferiguem preferigueu preferim preferint preferir preferira preferiran preferirem preferiren preferires preferireu preferiria preferirien preferiries preferirà preferiràs preferiré preferiríem preferiríeu preferisc preferisca preferisquen preferisques preferissen preferisses preferissin preferissis preferit preferits preferiu preferix preferixen preferixes preferixo preferí preferíem preferíeu preferírem preferíreu preferís preferíssem preferísseu preferíssim preferíssiu sept val v
is fearr le

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
réimír
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
guigh
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
ceist
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
ceistigh

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
guí

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
duais

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
preas
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ bal occ pren prenc prendran prendre prendrem prendreu prendria prendrien prendries prendrà prendràs prendré prendríem prendríeu prenem prenen prenent preneu prenga prenguem prenguen prenguera prengueren prengueres prengues prenguessen prenguesses prenguessin prenguessis prengueu prengui prenguin prenguis prengué prenguérem prenguéreu prengués prenguéssem prenguésseu prenguéssim prenguéssiu prenguí prenia prenien prenies prens preníem preníeu pres presa preses presos val v
tóg
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
céadainm
En l'antiga Roma, nom propi personal que s'anteposava al familiar o bé al gentilici.
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ preny prenya prenyada prenyades prenyam prenyant prenyar prenyara prenyaran prenyarem prenyaren prenyares prenyareu prenyaria prenyarien prenyaries prenyarà prenyaràs prenyaré prenyaríem prenyaríeu prenyassen prenyasses prenyassin prenyassis prenyat prenyats prenyau prenyava prenyaven prenyaves prenye prenyem prenyen prenyes prenyessen prenyesses prenyessin prenyessis prenyeu prenyi prenyin prenyis prenyo prenyà prenyàrem prenyàreu prenyàs prenyàssem prenyàsseu prenyàssim prenyàssiu prenyàvem prenyàveu prenyés prenyéssem prenyésseu prenyéssim prenyéssiu prenyí sept val v
toirchigh

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
imní
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
inleadh
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prepar prepara preparada preparades preparaia preparaien preparaies preparam preparant preparar preparara prepararan prepararem prepararen preparares preparareu prepararia prepararien prepararies preparariva preparariven prepararives prepararà prepararàs prepararé prepararíem prepararíeu prepararívem prepararíveu preparassen preparasses preparassin preparassis preparat preparats preparau preparava preparaven preparaves preparavi preparavo prepare prepareguem prepareguessa prepareguessen prepareguesses preparegueu preparegués prepareguéssom prepareguéssou preparem preparen prepares preparessa preparessen preparesses preparessi preparessin preparessis prepareu prepari preparin preparis preparo preparos prepars preparà preparàiem preparàieu preparàrem preparàreu preparàs preparàssem preparàsseu preparàssim preparàssiu preparàvem preparàvets preparàveu preparàvom preparés preparéssem preparésseu preparéssim preparéssiu preparí sept v.cent val v
ullmhaigh
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
réamhfhocal

presa de decisions n fem
cinnteoireacht

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
reispitéir

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
i láthair
Que assisteix.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
láithreoireacht

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
uachtarán

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
uachtaránacht

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ n masc
cime
Persona que està a la presó

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
deifir

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
buiséad

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
buiséadach

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
láithreacht

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
príosún

preu n masc
praghas costas
Valor acordat entre venedor i comprador.

prim /ˈpɾim/ adj masc
caol
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
earrach
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ primera primers adj masc
aonú
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adv
aonú
Abans de res, abans de tot.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
anchéad
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
chéad phearsa

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
céadghin

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
banphrionsa iníon rí

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
prionsacht

principi n masc
tosach
començament

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
prióir

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
prióireacht
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
Districte en què té jurisdicció el prior.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
gloiní

privat privada privats adj masc
príobháideach
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
pribhléid

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
ceann

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
is dóigh

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
is dócha (go)

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
fadhb

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
mórshiúl

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
fógra

proclític /pɾoˈkɫi.tik/ /pɾuˈkɫi.tik/ adj masc
réamhchlaonán

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
próiseas
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

producció n fem
tairgíocht

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
táirge

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
bisiúil

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ n masc
léiritheoir
Persona que produeix alguna cosa.

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
táirg
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
gairmiúil
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
gairmiúil
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ n fem
gairm

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
múinteoir
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
fáidh

profitós /pɾo.fiˈtos/ /pɾu.fiˈtos/ adj masc
airgeadúil

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
domhain
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
doimhneacht
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
clár
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
bogearraí

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
gluaiseacht

progrés /pɾoˈɣɾes/ /pɾuˈɣɾes/ n masc
forás

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
crosadh

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ bal n-occ occ prohibeix prohibeixen prohibeixes prohibeixi prohibeixin prohibeixis prohibeixo prohibesc prohibesqui prohibesquin prohibesquis prohibia prohibida prohibides prohibien prohibies prohibiguem prohibigueu prohibim prohibint prohibir prohibira prohibiran prohibirem prohibiren prohibires prohibireu prohibiria prohibirien prohibiries prohibirà prohibiràs prohibiré prohibiríem prohibiríeu prohibisc prohibisca prohibisquen prohibisques prohibissen prohibisses prohibissin prohibissis prohibit prohibits prohibiu prohibix prohibixen prohibixes prohibixo prohibí prohibíem prohibíeu prohibírem prohibíreu prohibís prohibíssem prohibísseu prohibíssim prohibíssiu sept val v
urghair

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
tionscadal
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
teilgeoir

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
bisiúil

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
gealltanas

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
próiméitiam próméitiam

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ promíscua adj masc
ilchaidreamhach

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
rang
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

prompte /ˈpɾom.te/ adj masc
pras
Que fa una cosa sense retard, en poc temps, ràpidament.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ promulg promulga promulgada promulgades promulgam promulgant promulgar promulgara promulgaran promulgarem promulgaren promulgares promulgareu promulgaria promulgarien promulgaries promulgarà promulgaràs promulgaré promulgaríem promulgaríeu promulgassen promulgasses promulgassin promulgassis promulgat promulgats promulgau promulgava promulgaven promulgaves promulgo promulgue promulguem promulguen promulgues promulguessen promulguesses promulguessin promulguessis promulgueu promulgui promulguin promulguis promulgués promulguéssem promulguésseu promulguéssim promulguéssiu promulguí promulgà promulgàrem promulgàreu promulgàs promulgàssem promulgàsseu promulgàssim promulgàssiu promulgàvem promulgàveu sept v.cent val v
scaip

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
fuaimniú

prop de preposition
achomair
A poca distància, espacial o temporal, de quelcom o d'algú.
Aproximadament, si fa no fa.

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
féin
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
úinéir

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
cionmhar

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
comhréir

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ proposa proposada proposades proposam proposant proposar proposara proposaran proposarem proposaren proposares proposareu proposaria proposarien proposaries proposarà proposaràs proposaré proposaríem proposaríeu proposassen proposasses proposassin proposassis proposat proposats proposau proposava proposaven proposaves propose proposem proposen proposes proposessen proposesses proposessin proposessis proposeu proposi proposin proposis proposo proposà proposàrem proposàreu proposàs proposàssem proposàsseu proposàssim proposàssiu proposàvem proposàveu proposés proposéssem proposésseu proposéssim proposéssiu proposí propòs sept val v
mol
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
cuspóir

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
rath

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
abarlach

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
prosóid

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
cosaint
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ n masc
cosantóir
Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
caomhnaigh
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
agóid

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ protest protesta protestada protestades protestam protestant protestar protestara protestaran protestarem protestaren protestares protestareu protestaria protestarien protestaries protestarà protestaràs protestaré protestaríem protestaríeu protestassen protestasses protestassin protestassis protestat protestats protestau protestava protestaven protestaves proteste protestem protesten protestes protestessen protestesses protestessin protestessis protesteu protesti protestin protestis protesto protestà protestàrem protestàreu protestàs protestàssem protestàsseu protestàssim protestàssiu protestàvem protestàveu protestés protestéssem protestésseu protestéssim protestéssiu protestí sept val v
agóid
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
próitéin

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
prótachtainiam

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
prótacal

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
prótón

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
dóthain

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
scrúdú
Acció de provar.
examen, control, test
assaig

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prou prov prova provada provades provam provant provar provara provaran provarem provaren provares provareu provaria provarien provaries provarà provaràs provaré provaríem provaríeu provassen provasses provassin provassis provat provats provau provava provaven provaves prove provem proven proves provessen provesses provessin provessis proveu provi provin provis provo provà provàrem provàreu provàs provàssem provàsseu provàssim provàssiu provàvem provàveu provés provéssem provésseu provéssim provéssiu proví sept val v
tástáil
Fer examen i experiment de les qualitats.
(provar de) Intentar sortir-se'n.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
seanfhocal

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
cúige

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾoˈiz.mə/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
comharsa

pruna n fem
pluma

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
crábhadh
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

préssec n masc
péitseog

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
iasacht

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
prionsa flaith
Fill del rei, hereu del tron.

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ pròspera pròspers adj masc
rafar
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
próstatach

psi /ˈpsi/ /ˈsi/ n fem
sí

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
síceolaíocht

psicometria n fem
síciméadracht

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
síocóis

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
síciteiripe

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
síceolaí

psicòpata n neut
síceapatach

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
síciatraí

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
síciatracht

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
foilseachán

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ public publica publicada publicades publicam publicant publicar publicara publicaran publicarem publicaren publicares publicareu publicaria publicarien publicaries publicarà publicaràs publicaré publicaríem publicaríeu publicassen publicasses publicassin publicassis publicat publicats publicau publicava publicaven publicaves publico publicà publicàrem publicàreu publicàs publicàssem publicàsseu publicàssim publicàssiu publicàvem publicàveu publique publiquem publiquen publiques publiquessen publiquesses publiquessin publiquessis publiqueu publiqui publiquin publiquis publiqués publiquéssem publiquésseu publiquéssim publiquéssiu publiquí sept val v
foilsigh

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puge pugem pugen puges pugessen pugesses pugessin pugessis pugeu pugi pugin pugis pugés pugéssem pugésseu pugéssim pugéssiu pugí puig puja pujada pujades pujam pujant pujar pujara pujaran pujarem pujaren pujares pujareu pujaria pujarien pujaries pujarà pujaràs pujaré pujaríem pujaríeu pujassen pujasses pujassin pujassis pujat pujats pujau pujava pujaven pujaves pujo pujà pujàrem pujàreu pujàs pujàssem pujàsseu pujàssim pujàssiu pujàvem pujàveu sept val v
éirigh
Augmentar de nivell.

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
scamhógach

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
aicíd na scamhóg
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
scamhóg

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ bal n-occ occ puneix puneixen puneixes puneixi puneixin puneixis puneixo punesc punesqui punesquin punesquis punia punida punides punien punies puniguem punigueu punim punint punir punira puniran punirem puniren punires punireu puniria punirien puniries punirà puniràs puniré puniríem puniríeu punisc punisca punisquen punisques punissen punisses punissin punissis punit punits puniu punix punixen punixes punixo puní puníem puníeu punírem puníreu punís puníssem punísseu puníssim puníssiu sept val v
aifir

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
áit
Grau d'una escala de qualificació.
pointe
Recompenses en el joc.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
poncaíocht
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
pointeáilte
Que fa les coses en el moment previst.

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
miodóg

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
rop

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
mac imrisc
Obertura central de l'iris.

pupitre /puˈpi.tɾe/ /puˈpi.tɾə/ n masc
deasc

puput /puˈput/ n
húpú

pus /ˈpus/ n masc
angadh braon

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
striapach

puça /ˈpu.sa/ n fem
dreancaid
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
leathanach

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
paincréas

pànic n masc
anbhá

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
athairtír

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
gruaig
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-blanc /ˌpəɫˈbɫaŋk/ /ˌpɛɫˈbɫaŋk/ /ˌpɛɫˈβɫaŋ/ adj masc
bán

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
rua

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
pis

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
peiteal

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
iarbháis

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
púdar gunna
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ pública públics adj masc
poiblí
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
poiblí
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ adv
os ard

púlpit /ˈpuɫ.pit/ n masc
crannóg
trona (de predicació)

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
cearnógach
Que té la forma d'un quadrat.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
cearnóg
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
pictiúr
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
aitreabúid

quall /ˈkwaʎ/ n masc
binid
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
gruth

quallar /kwaˈʎa/ /kwaˈʎaɾ/ /kwəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quall qualla quallada quallades quallam quallant quallar quallara quallaran quallarem quallaren quallares quallareu quallaria quallarien quallaries quallarà quallaràs quallaré quallaríem quallaríeu quallassen quallasses quallassin quallassis quallat quallats quallau quallava quallaven quallaves qualle quallem quallen qualles quallessen quallesses quallessin quallessis qualleu qualli quallin quallis quallo quallà quallàrem quallàreu quallàs quallàssem quallàsseu quallàssim quallàssiu quallàvem quallàveu quallés qualléssem quallésseu qualléssim qualléssiu quallí sept val v
téacht

quan /ˈkon/ adv
cathain
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
lá Philib an Chleite

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
cá mhéad
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
cainníocht

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
daichead
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
daichead

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
ceathrachadú

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
carghas

quark /ˈkwark/ n masc
cuarc

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
ceathair

que /ke/ adv
chomh
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
go
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
acaoineadh

queixal del seny n masc
fiacail fhorais fiacail forais

queixar-se /kejˈʃaɾ.se/ /kəˈʃar.sə/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ queix queixa queixada queixades queixaia queixaien queixaies queixam queixant queixar queixara queixaran queixarem queixaren queixares queixareu queixaria queixarien queixaries queixariva queixariven queixarives queixarà queixaràs queixaré queixaríem queixaríeu queixarívem queixaríveu queixassen queixasses queixassin queixassis queixat queixats queixau queixava queixaven queixaves queixavi queixavo queixe queixeguem queixeguessa queixeguessen queixeguesses queixegueu queixegués queixeguéssom queixeguéssou queixem queixen queixes queixessa queixessen queixesses queixessi queixessin queixessis queixeu queixi queixin queixis queixo queixos queixs queixà queixàiem queixàieu queixàrem queixàreu queixàs queixàssem queixàsseu queixàssim queixàssiu queixàvem queixàvets queixàveu queixàvom queixés queixéssem queixésseu queixéssim queixéssiu queixí sept v.cent val v
bí ag clamhsán

qui /ˈki/ pronoun
cé

quiet /kiˈet/ adj masc
féithchiúin

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
cileagram

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
ciliméadar

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
ciméara
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
quinín

quinze /ˈkin.ze/ n masc
cúig déag
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
cúig déag

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
an cuigú ... déag

quitrà n masc
tarra

quotidià adj masc
laethúil

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
candam

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
cad
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ n masc
ceimiceoir
Persona que es dedica a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
ceimic
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
Ceatsuais

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
córam

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
ceistiúchán

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
ciníochas

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
cúinne
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
ga
Cadascuna de les línies que es poden dibuixar des del centre d'un cercle fins a la circumferència.
Os del braç.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
radaíocht

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
radaitheoir

radó /rəˈðo/ n masc
radón

rai /ˈraj/ n masc
rafta
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
scaird
Emanació de material fluid, per exemple: un raig d'aigua, un raig d'oli, etc.
ga
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
réam

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
roc
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
tíl
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
tréad

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
féith-chrapadh
Contracció dolorosa d'un múscul.

rampí n masc
ráca

ranc /ˈraŋk/ adj masc
bacach

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
olc

rap /ˈrap/ n masc
láimhíneach
(Lophius budegassa)

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
raicéad

rar /ˈrar/ rara rars adj masc
annamh
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
annaimhe

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
ráca

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
ráca
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
francach
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
ialtóg

ratllat /raʎˈʎat/ /raˈʎat/ /rəʎˈʎat/ /rəˈʎat/ adj masc
riabhach

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
luch luchóg
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
luch
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

rauc /ˈrawk/ n masc
grág

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
raidis
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
cine

raïm /rəˈim/ n masc
fíonchaor
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
réasún
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
frithghníomhaíocht

reacció en cadena de la polimerasa n fem
imoibriú slabhrúil polaiméaráise

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
nithiúlacht

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ realitz realitza realitzada realitzades realitzam realitzant realitzar realitzara realitzaran realitzarem realitzaren realitzares realitzareu realitzaria realitzarien realitzaries realitzarà realitzaràs realitzaré realitzaríem realitzaríeu realitzassen realitzasses realitzassin realitzassis realitzat realitzats realitzau realitzava realitzaven realitzaves realitze realitzem realitzen realitzes realitzessen realitzesses realitzessin realitzessis realitzeu realitzi realitzin realitzis realitzo realitzà realitzàrem realitzàreu realitzàs realitzàssem realitzàsseu realitzàssim realitzàssiu realitzàvem realitzàveu realitzés realitzéssem realitzésseu realitzéssim realitzéssiu realitzí sept val v
réadaigh
Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.

realment /reˌaɫˈmen/ /reˌaɫˈment/ adv
dáiríre

reanomenar /re.a.no.meˈna/ /re.a.no.meˈnaɾ/ /re.ə.no.məˈna/ /re.ə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reanomena reanomenada reanomenades reanomenam reanomenant reanomenar reanomenara reanomenaran reanomenarem reanomenaren reanomenares reanomenareu reanomenaria reanomenarien reanomenaries reanomenarà reanomenaràs reanomenaré reanomenaríem reanomenaríeu reanomenassen reanomenasses reanomenassin reanomenassis reanomenat reanomenats reanomenau reanomenava reanomenaven reanomenaves reanomene reanomenem reanomenen reanomenes reanomenessen reanomenesses reanomenessin reanomenessis reanomeneu reanomeni reanomenin reanomenis reanomeno reanomenà reanomenàrem reanomenàreu reanomenàs reanomenàssem reanomenàsseu reanomenàssim reanomenàssiu reanomenàvem reanomenàveu reanomenés reanomenéssem reanomenésseu reanomenéssim reanomenéssiu reanomení reanomèn sept val v
athainmnigh

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
seam

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
bialann

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
faigh
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
éaradh
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
admháil

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebutge rebutgem rebutgen rebutges rebutgessen rebutgesses rebutgessin rebutgessis rebutgeu rebutgi rebutgin rebutgis rebutgés rebutgéssem rebutgésseu rebutgéssim rebutgéssiu rebutgí rebutj rebutja rebutjada rebutjades rebutjam rebutjant rebutjar rebutjara rebutjaran rebutjarem rebutjaren rebutjares rebutjareu rebutjaria rebutjarien rebutjaries rebutjarà rebutjaràs rebutjaré rebutjaríem rebutjaríeu rebutjassen rebutjasses rebutjassin rebutjassis rebutjat rebutjats rebutjau rebutjava rebutjaven rebutjaves rebutjo rebutjà rebutjàrem rebutjàreu rebutjàs rebutjàssem rebutjàsseu rebutjàssim rebutjàssiu rebutjàvem rebutjàveu sept val v
eitigh
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
deireanach

recepció n fem
deasc fáiltithe
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
oideas
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

recer /raˈse/ /raˈseɾ/ /reˈse/ /reˈseɾ/ /rəˈse/ n masc
foscadh

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
taighde
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
athchúrsáil
Acció i efecte de reciclar.

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
soitheach

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
earcach

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclut recluta reclutada reclutades reclutaia reclutaien reclutaies reclutam reclutant reclutar reclutara reclutaran reclutarem reclutaren reclutares reclutareu reclutaria reclutarien reclutaries reclutariva reclutariven reclutarives reclutarà reclutaràs reclutaré reclutaríem reclutaríeu reclutarívem reclutaríveu reclutassen reclutasses reclutassin reclutassis reclutat reclutats reclutau reclutava reclutaven reclutaves reclutavi reclutavo reclute recluteguem recluteguessa recluteguessen recluteguesses reclutegueu reclutegués recluteguéssom recluteguéssou reclutem recluten reclutes reclutessa reclutessen reclutesses reclutessi reclutessin reclutessis recluteu recluti reclutin reclutis recluto reclutos recluts reclutà reclutàiem reclutàieu reclutàrem reclutàreu reclutàs reclutàssem reclutàsseu reclutàssim reclutàssiu reclutàvem reclutàvets reclutàveu reclutàvom reclutés reclutéssem reclutésseu reclutéssim reclutéssiu reclutí sept v.cent val v
earcaigh

recollidor /re.ko.ʎiˈðo/ /re.ko.ʎiˈðoɾ/ /rə.ko.ʎiˈðo/ /rə.ku.ʎiˈðo/ n masc
sluasaidín
Pala de recollir residus, escombraries.

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ alg bal eiv occ recollia recollida recollides recollien recollies recolliguem recolligueu recollim recollint recollir recollira recolliran recollirem recolliren recollires recollireu recolliria recollirien recolliries recollirà recolliràs recolliré recolliríem recolliríeu recollissen recollisses recollissin recollissis recollit recollits recolliu recollí recollíem recollíeu recollírem recollíreu recollís recollíssem recollísseu recollíssim recollíssiu recull reculla recullen reculles reculli recullin recullis recullo reculls sept v.cent val v
cruinnigh

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recolz recolza recolzada recolzades recolzam recolzant recolzar recolzara recolzaran recolzarem recolzaren recolzares recolzareu recolzaria recolzarien recolzaries recolzarà recolzaràs recolzaré recolzaríem recolzaríeu recolzassen recolzasses recolzassin recolzassis recolzat recolzats recolzau recolzava recolzaven recolzaves recolze recolzem recolzen recolzes recolzessen recolzesses recolzessin recolzessis recolzeu recolzi recolzin recolzis recolzo recolzà recolzàrem recolzàreu recolzàs recolzàssem recolzàsseu recolzàssim recolzàssiu recolzàvem recolzàveu recolzés recolzéssem recolzésseu recolzéssim recolzéssiu recolzí sept val v
iompair

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
duais

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
aitheantas

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ reconstrueix reconstrueixen reconstrueixes reconstrueixi reconstrueixin reconstrueixis reconstrueixo reconstrueixs reconstruesc reconstruesca reconstruesquen reconstruesques reconstruesqui reconstruesquin reconstruesquis reconstruint reconstruir reconstruiran reconstruirem reconstruireu reconstruiria reconstruirien reconstruiries reconstruirà reconstruiràs reconstruiré reconstruiríem reconstruiríeu reconstruí reconstruíem reconstruíeu reconstruírem reconstruíreu reconstruís reconstruíssem reconstruísseu reconstruíssim reconstruíssiu reconstruïa reconstruïda reconstruïdes reconstruïen reconstruïes reconstruïguem reconstruïgueu reconstruïm reconstruïra reconstruïren reconstruïres reconstruïsc reconstruïsca reconstruïsquen reconstruïsques reconstruïssen reconstruïsses reconstruïssin reconstruïssis reconstruït reconstruïts reconstruïu reconstruïx reconstruïxen reconstruïxes reconstruïxo sept v.cent val v
atóg

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ bal occ reconec reconega reconeguda reconegudes reconeguem reconeguen reconeguera reconegueren reconegueres reconegues reconeguessen reconeguesses reconeguessin reconeguessis reconegueu reconegui reconeguin reconeguis reconegut reconeguts reconegué reconeguérem reconeguéreu reconegués reconeguéssem reconeguésseu reconeguéssim reconeguéssiu reconeguí reconeix reconeixem reconeixen reconeixent reconeixeran reconeixerem reconeixereu reconeixeria reconeixerien reconeixeries reconeixerà reconeixeràs reconeixeré reconeixeríem reconeixeríeu reconeixes reconeixeu reconeixia reconeixien reconeixies reconeixíem reconeixíeu reconèixer val v
aithin
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
is cuimhin le

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
dronuilleog

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
athán driseachán
Part final de l'intestí.

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
aisghabháil
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurrent /re.kuˈren/ /re.kuˈrent/ /rə.kuˈren/ /rə.kuˈrent/ adj
athfhillteach

redescobrir /re.ðes.koˈbɾiɾ/ /re.ðes.koˈβɾi/ /rə.ðəs.koˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈβɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ redescobert redescoberta redescobertes redescoberts redescobreix redescobreixa redescobreixen redescobreixes redescobreixi redescobreixin redescobreixis redescobreixo redescobreixs redescobresc redescobresca redescobresquen redescobresques redescobresqui redescobresquin redescobresquis redescobria redescobrien redescobries redescobriguem redescobriguera redescobrigueren redescobrigueres redescobriguessen redescobriguesses redescobriguessin redescobriguessis redescobrigueu redescobrigueva redescobrigueven redescobrigueves redescobrigué redescobriguérem redescobriguéreu redescobrigués redescobriguéssem redescobriguésseu redescobriguéssim redescobriguéssiu redescobriguévem redescobriguéveu redescobrim redescobrint redescobrir redescobrira redescobriran redescobrirem redescobriren redescobrires redescobrireu redescobriria redescobririen redescobriries redescobririva redescobririven redescobririves redescobrirà redescobriràs redescobriré redescobriríem redescobriríeu redescobrirívem redescobriríveu redescobrisc redescobrisca redescobrisco redescobriscos redescobrisquem redescobrisquen redescobrisques redescobrisqueu redescobrissa redescobrissen redescobrisses redescobrissi redescobrissin redescobrissis redescobrist redescobrits redescobriu redescobriva redescobriven redescobrives redescobrix redescobrixa redescobrixen redescobrixes redescobrixi redescobrixin redescobrixis redescobrixo redescobrixos redescobrí redescobríem redescobríets redescobríeu redescobrírem redescobríreu redescobrís redescobríscon redescobríssem redescobrísseu redescobríssim redescobríssiu redescobríssom redescobríssou redescobrívem redescobríveu redescobríxon sept v.cent val v
athaimsigh

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
laghdú

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ bal n-occ occ redueix redueixen redueixes redueixi redueixin redueixis redueixo reduesc reduesqui reduesquin reduesquis reduint reduir reduiran reduirem reduireu reduiria reduirien reduiries reduirà reduiràs reduiré reduiríem reduiríeu reduí reduíem reduíeu reduírem reduíreu reduís reduíssem reduísseu reduíssim reduíssiu reduïa reduïda reduïdes reduïen reduïes reduïguem reduïgueu reduïm reduïra reduïren reduïres reduïsc reduïsca reduïsquen reduïsques reduïssen reduïsses reduïssin reduïssis reduït reduïts reduïu reduïx reduïxen reduïxes reduïxo sept val v
laghdaigh
disminuir

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ refereix refereixa refereixen refereixes refereixi refereixin refereixis refereixo refereixs referesc referesca referesquen referesques referesqui referesquin referesquis referia referida referides referien referies referiguem referiguera referigueren referigueres referiguessen referiguesses referiguessin referiguessis referigueu referigueva referigueven referigueves referigué referiguérem referiguéreu referigués referiguéssem referiguésseu referiguéssim referiguéssiu referiguévem referiguéveu referim referint referir referira referiran referirem referiren referires referireu referiria referirien referiries refeririva refeririven referirives referirà referiràs referiré referiríem referiríeu referirívem referiríveu referisc referisca referisco referiscos referisquem referisquen referisques referisqueu referissa referissen referisses referissi referissin referissis referist referit referits referiu referiva referiven referives referix referixa referixen referixes referixi referixin referixis referixo referixos referí referíem referíets referíeu referírem referíreu referís referíscon referíssem referísseu referíssim referíssiu referíssom referíssou referívem referíveu referíxon sept v.cent val v
tagair

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
reifreann

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
scáil
Cosa que es veu reflectida.

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
aisfhillteach

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reform reforma reformada reformades reformam reformant reformar reformara reformaran reformarem reformaren reformares reformareu reformaria reformarien reformaries reformarà reformaràs reformaré reformaríem reformaríeu reformassen reformasses reformassin reformassis reformat reformats reformau reformava reformaven reformaves reforme reformem reformen reformes reformessen reformesses reformessin reformessis reformeu reformi reformin reformis reformo reformà reformàrem reformàreu reformàs reformàssem reformàsseu reformàssim reformàssiu reformàvem reformàveu reformés reforméssem reformésseu reforméssim reforméssiu reformí sept val v
leasaigh
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
athneartú

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refred refreda refredada refredades refredam refredant refredar refredara refredaran refredarem refredaren refredares refredareu refredaria refredarien refredaries refredarà refredaràs refredaré refredaríem refredaríeu refredassen refredasses refredassin refredassis refredat refredats refredau refredava refredaven refredaves refrede refredem refreden refredes refredessen refredesses refredessin refredessis refredeu refredi refredin refredis refredo refredà refredàrem refredàreu refredàs refredàssem refredàsseu refredàssim refredàssiu refredàvem refredàveu refredés refredéssem refredésseu refredéssim refredéssiu refredí sept val v
fuaraigh
Reduir la temperatura.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
slaghdán

refrescar /re.fɾesˈka/ /re.fɾesˈkaɾ/ /rə.fɾəsˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ refresc refresca refrescada refrescades refrescaia refrescaien refrescaies refrescam refrescant refrescar refrescara refrescaran refrescarem refrescaren refrescares refrescareu refrescaria refrescarien refrescaries refrescariva refrescariven refrescarives refrescarà refrescaràs refrescaré refrescaríem refrescaríeu refrescarívem refrescaríveu refrescassen refrescasses refrescassin refrescassis refrescat refrescats refrescau refrescava refrescaven refrescaves refrescavi refrescavo refresco refrescos refrescà refrescàiem refrescàieu refrescàrem refrescàreu refrescàs refrescàssem refrescàsseu refrescàssim refrescàssiu refrescàvem refrescàvets refrescàveu refrescàvom refresque refresqueguem refresqueguessa refresqueguessen refresqueguesses refresquegueu refresquegués refresqueguéssom refresqueguéssou refresquem refresquen refresques refresquessa refresquessen refresquesses refresquessi refresquessin refresquessis refresqueu refresqui refresquin refresquis refresqués refresquéssem refresquésseu refresquéssim refresquéssiu refresquí sept v.cent val v
beoigh

refús /reˈfus/ /rəˈfus/ n masc
eiteach

regal /reˈɣaɫ/ n masc
bronntanas

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
uiscigh

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
leasrí

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
reisimint

reglament /re.ɣɫaˈmen/ /re.ɣɫaˈment/ /reɡ.ɡɫaˈmen/ /rə.ɣɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈment/ n masc
rialacháin

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
rialóir

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
réim

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
ríocht
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
leasríocht

rei /ˈrɛj/ n masc
rí
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
ríoga

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
banríon
Forma femenina de rei.

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ adj masc
gaolmhar

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
baint

relació sexual n fem
bualadh craicinn

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
creideamh reiligiún

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
rilíf

rellevant /re.ʎeˈvant/ /re.ʎeˈβan/ /rə.ʎəˈvan/ /rə.ʎəˈvant/ /rə.ʎəˈβan/ adj
ábhartha

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
clog

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
rámh
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rem rema remada remades remaia remaien remaies remam remant remar remara remaran remarem remaren remares remareu remaria remarien remaries remariva remariven remarives remarà remaràs remaré remaríem remaríeu remarívem remaríveu remassen remasses remassin remassis remat remats remau remava remaven remaves remavi remavo reme remeguem remeguessa remeguessen remeguesses remegueu remegués remeguéssom remeguéssou remem remen remes remessa remessen remesses remessi remessin remessis remeu remi remin remis remo remos rems remà remàiem remàieu remàrem remàreu remàs remàssem remàsseu remàssim remàssiu remàvem remàvets remàveu remàvom remés reméssem remésseu reméssim reméssiu remí sept v.cent val v
iomair

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ adj
ar leith

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
druga

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
biatas

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
leantóir

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
iargúlta
Poc probable.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
réinfhia

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
duánach
Relatiu al ronyó.

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
airgeadúil
Que té una bona rendibilitat.

reni n masc
réiniam

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
meaisín níocháin inneall níocháin

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
nigh

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reny renya renyada renyades renyaia renyaien renyaies renyam renyant renyar renyara renyaran renyarem renyaren renyares renyareu renyaria renyarien renyaries renyariva renyariven renyarives renyarà renyaràs renyaré renyaríem renyaríeu renyarívem renyaríveu renyassen renyasses renyassin renyassis renyat renyats renyau renyava renyaven renyaves renyavi renyavo renye renyeguem renyeguessa renyeguessen renyeguesses renyegueu renyegués renyeguéssom renyeguéssou renyem renyen renyes renyessa renyessen renyesses renyessi renyessin renyessis renyeu renyi renyin renyis renyo renyos renys renyà renyàiem renyàieu renyàrem renyàreu renyàs renyàssem renyàsseu renyàssim renyàssiu renyàvem renyàvets renyàveu renyàvom renyés renyéssem renyésseu renyéssim renyéssiu renyí sept v.cent val v
sceamh ar

repetició n fem
athdhéanamh
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
díoltas

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
atáirgeadh

repte /ˈrep.te/ /ˈrep.tə/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.te/ /ˈrɛp.tə/ n masc
dúshlán
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
poblachtach

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
poblacht

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ n masc
cúlchríoch

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
neamhní
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ resa resada resades resam resant resar resara resaran resarem resaren resares resareu resaria resarien resaries resarà resaràs resaré resaríem resaríeu resassen resasses resassin resassis resat resats resau resava resaven resaves rese resem resen reses resessen resesses resessin resessis reseu resi resin resis reso resà resàrem resàreu resàs resàssem resàsseu resàssim resàssiu resàvem resàveu resés reséssem resésseu reséssim reséssiu resí rés sept val v
guigh

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
tarrtháil
Acció de rescatar.

rescatar /res.kaˈta/ /res.kaˈtaɾ/ /rəs.kəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rescat rescata rescatada rescatades rescataia rescataien rescataies rescatam rescatant rescatar rescatara rescataran rescatarem rescataren rescatares rescatareu rescataria rescatarien rescataries rescatariva rescatariven rescatarives rescatarà rescataràs rescataré rescataríem rescataríeu rescatarívem rescataríveu rescatassen rescatasses rescatassin rescatassis rescatat rescatats rescatau rescatava rescataven rescataves rescatavi rescatavo rescate rescateguem rescateguessa rescateguessen rescateguesses rescategueu rescategués rescateguéssom rescateguéssou rescatem rescaten rescates rescatessa rescatessen rescatesses rescatessi rescatessin rescatessis rescateu rescati rescatin rescatis rescato rescatos rescats rescatà rescatàiem rescatàieu rescatàrem rescatàreu rescatàs rescatàssem rescatàsseu rescatàssim rescatàssiu rescatàvem rescatàvets rescatàveu rescatàvom rescatés rescatéssem rescatésseu rescatéssim rescatéssiu rescatí sept v.cent val v
tarrtháil

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
cora

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resideix resideixa resideixen resideixes resideixi resideixin resideixis resideixo resideixs residesc residesca residesquen residesques residesqui residesquin residesquis residia residida residides residien residies residiguem residiguera residigueren residigueres residiguessen residiguesses residiguessin residiguessis residigueu residigueva residigueven residigueves residigué residiguérem residiguéreu residigués residiguéssem residiguésseu residiguéssim residiguéssiu residiguévem residiguéveu residim residint residir residira residiran residirem residiren residires residireu residiria residirien residiries residiriva residiriven residirives residirà residiràs residiré residiríem residiríeu residirívem residiríveu residisc residisca residisco residiscos residisquem residisquen residisques residisqueu residissa residissen residisses residissi residissin residissis residist residit residits residiu residiva residiven residives residix residixa residixen residixes residixi residixin residixis residixo residixos residí residíem residíets residíeu residírem residíreu residís residíscon residíssem residísseu residíssim residíssiu residíssom residíssou residívem residíveu residíxon sept v.cent val v
cónaigh

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
roisín
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
friotóir
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resoldre /reˈzɔɫ.dɾe/ bal occ resol resolc resoldran resoldre resoldrem resoldreu resoldria resoldrien resoldries resoldrà resoldràs resoldré resoldríem resoldríeu resolem resolen resolent resoleu resolga resolguem resolguen resolguera resolgueren resolgueres resolgues resolguessen resolguesses resolguessin resolguessis resolgueu resolgui resolguin resolguis resolgué resolguérem resolguéreu resolgués resolguéssem resolguésseu resolguéssim resolguéssiu resolguí resolia resolien resolies resols resolt resolta resoltes resolts resolíem resolíeu val v
fuascail
Donar solució a un problema, una dificultat, una qüestió complexa.

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ adj
oiriúnach
Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ respect respecta respectada respectades respectaia respectaien respectaies respectam respectant respectar respectara respectaran respectarem respectaren respectares respectareu respectaria respectarien respectaries respectariva respectariven respectarives respectarà respectaràs respectaré respectaríem respectaríeu respectarívem respectaríveu respectassen respectasses respectassin respectassis respectat respectats respectau respectava respectaven respectaves respectavi respectavo respecte respecteguem respecteguessa respecteguessen respecteguesses respectegueu respectegués respecteguéssom respecteguéssou respectem respecten respectes respectessa respectessen respectesses respectessi respectessin respectessis respecteu respecti respectin respectis respecto respectos respects respectà respectàiem respectàieu respectàrem respectàreu respectàs respectàssem respectàsseu respectàssim respectàssiu respectàvem respectàvets respectàveu respectàvom respectés respectéssem respectésseu respectéssim respectéssiu respectí sept v.cent val v
meas
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
meas

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
faoi seach

respectuós /res.pek.tuˈos/ adj masc
measúil

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
riospráid

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
análaigh

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
freagair
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
freagracht

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
freagra
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

resta /ˈres.ta/ n fem
fuílleach
Manera de referir-se a la part que roman d'altres parts ja citades.

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
fan
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
bialann

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
iarmhairt

resum /reˈzum/ /rəˈzum/ n masc
achoimre

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
aiséirí

ret /ˈret/ /ˈrɛt/ n masc
eangach ghruaige

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
reitine

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
portráid

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
scáthán siar

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
reitric

reunió /re.u.niˈo/ n fem
cruinniú
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revel revela revelada revelades revelam revelant revelar revelara revelaran revelarem revelaren revelares revelareu revelaria revelarien revelaries revelarà revelaràs revelaré revelaríem revelaríeu revelassen revelasses revelassin revelassis revelat revelats revelau revelava revelaven revelaves revele revelem revelen reveles revelessen revelesses revelessin revelessis reveleu reveli revelin revelis revelo revelà revelàrem revelàreu revelàs revelàssem revelàsseu revelàssim revelàssiu revelàvem revelàveu revelés reveléssem revelésseu reveléssim reveléssiu revelí sept val v
foilsigh
Fer conèixer alguna cosa amagada.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
réabhlóideach
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
réabhlóideach
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
réabhlóid
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
gáire

riba /ˈri.ba/ n fem
bruach

ribot /riˈβɔt/ n masc
plána

ric /ˈrik/ adj masc
saibhir
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
áiféiseach
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
sruthán sruth

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
srónbheannach

riota /riˈɔ.ta/ /riˈɔ.tɔ/ /riˈɔ.tə/ n fem
airí an mhagaidh

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
saibhreas

ritme /ˈrid.me/ n masc
rithim

ritu /ˈri.tu/ n masc
deasghnáth

riu n masc
abhainn
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
gáire
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
gáir gáire
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
coimhlint

ro /ˈro/ n fem
ró

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
éadach

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
goid

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
róbat
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
urrúnta

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rúibín
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
carraig
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
roth
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira n fem
roth mór

rodi n masc
róidiam

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
cruinn
De forma de cercle.

rogall /roˈɣaʎ/ /ruˈɣaj/ /ruˈɣaʎ/ n masc
piachán
Inflamació de la laringe que provoca una veu aspra.

rogallós /ro.ɣaˈʎos/ /ro.ɣəˈʎos/ /ru.ɣəˈjos/ /ru.ɣəˈʎos/ adj masc
cársánach

rogenc /ruˈʒɛŋ/ adj masc
scothdhearg

roig /ˈrot͡ʃ/ roja adj masc
deargach
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

rol /ˈrɔɫ/ n masc
ról
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ n masc
rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
Raeta-Rómáinsis
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
scéal ridireachta
Narració medieval en llengua romànica de les aventures d’un heroi.
Narració popular dels fets d’algú famós.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
Rómáinis
Natural de Romania.
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
marós
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
Rómhánach
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Rómhánach
Habitant de Roma.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ ronca roncs adj masc
cársánach
Veu o so tosc i aspre.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ronc ronca roncada roncades roncam roncant roncar roncara roncaran roncarem roncaren roncares roncareu roncaria roncarien roncaries roncarà roncaràs roncaré roncaríem roncaríeu roncassen roncasses roncassin roncassis roncat roncats roncau roncava roncaven roncaves ronco roncà roncàrem roncàreu roncàs roncàssem roncàsseu roncàssim roncàssiu roncàvem roncàveu ronque ronquem ronquen ronques ronquessen ronquesses ronquessin ronquessis ronqueu ronqui ronquin ronquis ronqués ronquéssem ronquésseu ronquéssim ronquéssiu ronquí sept val v
srann

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ occ rondina rondinada rondinades rondinant rondinar rondinaran rondinarem rondinaren rondinares rondinareu rondinaria rondinarien rondinaries rondinarà rondinaràs rondinaré rondinaríem rondinaríeu rondinat rondinats rondinava rondinaven rondinaves rondine rondinem rondinen rondines rondinessen rondinesses rondinessin rondinessis rondineu rondini rondinin rondinis rondino rondinà rondinàrem rondinàreu rondinàvem rondinàveu rondinés rondinéssem rondinésseu rondinéssim rondinéssiu rondiní sept v
bí ag clamhsán
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
duán
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
droimeiteach

rorqual d'aleta blanca n masc
droimeiteach beag

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ rossa rossos adj masc
fionn

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
bándearg
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
rós
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
bándearg
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
drúcht

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
paidrín
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
mairteoil rósta

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ rosegadora rosegadors adj masc
creimire
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
creimire
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
poipín

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
filiméala
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ adj masc
crochta

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
rósta

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
cruinnteach
Construcció aïllada de planta circular, típicament envoltada d’una columnata.
compal
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
dair

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
buíocán
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
rúbaidiam

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rúbal

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
ruachán
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rugbi n masc
rugbaí

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ruix ruixa ruixada ruixades ruixaia ruixaien ruixaies ruixam ruixant ruixar ruixara ruixaran ruixarem ruixaren ruixares ruixareu ruixaria ruixarien ruixaries ruixariva ruixariven ruixarives ruixarà ruixaràs ruixaré ruixaríem ruixaríeu ruixarívem ruixaríveu ruixassen ruixasses ruixassin ruixassis ruixat ruixats ruixau ruixava ruixaven ruixaves ruixavi ruixavo ruixe ruixeguem ruixeguessa ruixeguessen ruixeguesses ruixegueu ruixegués ruixeguéssom ruixeguéssou ruixem ruixen ruixes ruixessa ruixessen ruixesses ruixessi ruixessin ruixessis ruixeu ruixi ruixin ruixis ruixo ruixos ruixs ruixà ruixàiem ruixàieu ruixàrem ruixàreu ruixàs ruixàssem ruixàsseu ruixàssim ruixàssiu ruixàvem ruixàvets ruixàveu ruixàvom ruixés ruixéssem ruixésseu ruixéssim ruixéssiu ruixí sept v.cent val v
easraigh

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
duartan

rumor n
scéalaíocht

rus russa russos adj masc
Rúiseach
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
Rúiseach
Natural de Rússia.
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
slí

ruteni n masc
ruitéiniam

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
aonachas
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
confadh
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
raidió
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfec /ˈra.fek/ /ˈra.fək/ n masc
sceimheal

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
séideadh

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
luath
Que va a molta velocitat.

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
réimeas

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
broit

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
reiptíl

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
gealacán glúine

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
folláin
Que té salut i no està malalt.

sabata /saˈba.ta/ n fem
bróg

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
gréasaí
Persona que fa o ven sabates.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
a fhios a bheith agat
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
méisín sópa

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
blas

sabó /saˈbo/ n masc
gallúnach sópa

sac /ˈsak/ n masc
mála
Receptacle de roba.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
sagart

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
bansagart

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
sacram

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
íobairt

sacsó /səkˈso/ n masc
blonag
Regruix de carn entre dos solcs format en persones grasses.

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
tráidire

safir /səˈfir/ n masc
saifír

safrà /səˈfɾa/ n masc
cróch

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
crólinnteach
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sagn sagna sagnada sagnades sagnam sagnant sagnar sagnara sagnaran sagnarem sagnaren sagnares sagnareu sagnaria sagnarien sagnaries sagnarà sagnaràs sagnaré sagnaríem sagnaríeu sagnassen sagnasses sagnassin sagnassis sagnat sagnats sagnau sagnava sagnaven sagnaves sagne sagnem sagnen sagnes sagnessen sagnesses sagnessin sagnessis sagneu sagni sagnin sagnis sagno sagnà sagnàrem sagnàreu sagnàs sagnàssem sagnàsseu sagnàssim sagnàssiu sagnàvem sagnàveu sagnés sagnéssem sagnésseu sagnéssim sagnéssiu sagní sept val v
cuir fuil
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
beannaithe

sal n fem
salann
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
seomra

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sal sala salada salades salaia salaien salaies salam salant salar salara salaran salarem salaren salares salareu salaria salarien salaries salariva salariven salarives salarà salaràs salaré salaríem salaríeu salarívem salaríveu salassen salasses salassin salassis salat salats salau salava salaven salaves salavi salavo sale saleguem saleguessa saleguessen saleguesses salegueu salegués saleguéssom saleguéssou salem salen sales salessa salessen salesses salessi salessin salessis saleu sali salin salis salo salos sals salà salàiem salàieu salàrem salàreu salàs salàssem salàsseu salàssim salàssiu salàvem salàvets salàveu salàvom salés saléssem salésseu saléssim saléssiu salí sept v.cent val v
cuir salann ar
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
tuarastal
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
seile

salmó /səɫˈmo/ salmó adj
bradán
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
bradán
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
anlann
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
ispín

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
dreoilín teaspaigh
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salt salta saltada saltades saltam saltant saltar saltara saltaran saltarem saltaren saltares saltareu saltaria saltarien saltaries saltarà saltaràs saltaré saltaríem saltaríeu saltassen saltasses saltassin saltassis saltat saltats saltau saltava saltaven saltaves salte saltem salten saltes saltessen saltesses saltessin saltessis salteu salti saltin saltis salto saltà saltàrem saltàreu saltàs saltàssem saltàsseu saltàssim saltàssiu saltàvem saltàveu saltés saltéssem saltésseu saltéssim saltéssiu saltí sept val v
léim
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
saltair
Recull de salms.

salut /saˈɫut/ Interjection
Dia linn sláinte
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
sláinte
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
slánaitheoir

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salv salva salvada salvades salvam salvant salvar salvara salvaran salvarem salvaren salvares salvareu salvaria salvarien salvaries salvarà salvaràs salvaré salvaríem salvaríeu salvassen salvasses salvassin salvassis salvat salvats salvau salvava salvaven salvaves salve salvem salven salves salvessen salvesses salvessin salvessis salveu salvi salvin salvis salvo salvà salvàrem salvàreu salvàs salvàssem salvàsseu salvàssim salvàssiu salvàvem salvàveu salvés salvéssem salvésseu salvéssim salvéssiu salví sept val v
sábháil

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
amhsach
No domesticat.
No cultivat, silvestre.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
sail

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samairiam

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
t-léine
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
cuarán

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
ciumhais

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
fuil

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
cuach
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
súmaire

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
sláinte

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
naofa
Venerable per motius religiosos.

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarcafagas

sard adj masc
Sairdínis
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
Sairdínis
Natiu de Sardenya.
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sairdín

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
laghairt

sargir /sarˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒiɾ/ /sərˈʒi/ bal n-occ occ sargeix sargeixen sargeixes sargeixi sargeixin sargeixis sargeixo sargesc sargesqui sargesquin sargesquis sargia sargida sargides sargien sargies sargiguem sargigueu sargim sargint sargir sargira sargiran sargirem sargiren sargires sargireu sargiria sargirien sargiries sargirà sargiràs sargiré sargiríem sargiríeu sargisc sargisca sargisquen sargisques sargissen sargisses sargissin sargissis sargit sargits sargiu sargix sargixen sargixes sargixo sargí sargíem sargíeu sargírem sargíreu sargís sargíssem sargísseu sargíssim sargíssiu sept val v
dearnáil

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
táilliúir

sastressa /sasˈtɾe.sa/ /səsˈtɾə.sə/ /səsˈtɾɛ.sə/ n fem
bantáilliúir

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
sástacht

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
sásaigh
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satailít

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sabhna

savi /ˈsa.βi/ adj masc
críonna
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
eagnaí
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
críonnacht

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
sacsafón

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
tirim
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
mionta

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
rúnda rún
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
rún

secular /se.kuˈɫaɾ/ /sə.kuˈɫa/ /sə.kuˈɫar/ adj
saolta
(religió) terrenal, mundà, no espiritual

secularitzar //se.ku.ɫa.ɾiˈd͡ˈza/ /se.ku.ɫa.riˈzaɾ/ /sə.ku.ɫə.ridˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ secularitz secularitza secularitzada secularitzades secularitzaia secularitzaien secularitzaies secularitzam secularitzant secularitzar secularitzara secularitzaran secularitzarem secularitzaren secularitzares secularitzareu secularitzaria secularitzarien secularitzaries secularitzariva secularitzariven secularitzarives secularitzarà secularitzaràs secularitzaré secularitzaríem secularitzaríeu secularitzarívem secularitzaríveu secularitzassen secularitzasses secularitzassin secularitzassis secularitzat secularitzats secularitzau secularitzava secularitzaven secularitzaves secularitzavi secularitzavo secularitze secularitzeguem secularitzeguessa secularitzeguessen secularitzeguesses secularitzegueu secularitzegués secularitzeguéssom secularitzeguéssou secularitzem secularitzen secularitzes secularitzessa secularitzessen secularitzesses secularitzessi secularitzessin secularitzessis secularitzeu secularitzi secularitzin secularitzis secularitzo secularitzos secularitzs secularitzà secularitzàiem secularitzàieu secularitzàrem secularitzàreu secularitzàs secularitzàssem secularitzàsseu secularitzàssim secularitzàssiu secularitzàvem secularitzàvets secularitzàveu secularitzàvom secularitzés secularitzéssem secularitzésseu secularitzéssim secularitzéssiu secularitzí sept v.cent val v
dí-eaglaisigh

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
síoda

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
neamhaistreach

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
dríodar

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
stampa
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
aois

segon /seˈɣon/ n masc
soicind
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
dóú dara
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
dar le de réir

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
comhluadar

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
slán
ferm, sense perill
dearfa
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
tearmann
Absència de perill, qualitat de segur.

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
seasca

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
seasca is dhá

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
60ú

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ seleccion selecciona seleccionada seleccionades seleccionaia seleccionaien seleccionaies seleccionam seleccionant seleccionar seleccionara seleccionaran seleccionarem seleccionaren seleccionares seleccionareu seleccionaria seleccionarien seleccionaries seleccionariva seleccionariven seleccionarives seleccionarà seleccionaràs seleccionaré seleccionaríem seleccionaríeu seleccionarívem seleccionaríveu seleccionassen seleccionasses seleccionassin seleccionassis seleccionat seleccionats seleccionau seleccionava seleccionaven seleccionaves seleccionavi seleccionavo seleccione seleccioneguem seleccioneguessa seleccioneguessen seleccioneguesses seleccionegueu seleccionegués seleccioneguéssom seleccioneguéssou seleccionem seleccionen selecciones seleccionessa seleccionessen seleccionesses seleccionessi seleccionessin seleccionessis seleccioneu seleccioni seleccionin seleccionis selecciono seleccionos seleccions seleccionà seleccionàiem seleccionàieu seleccionàrem seleccionàreu seleccionàs seleccionàssem seleccionàsseu seleccionàssim seleccionàssiu seleccionàvem seleccionàvets seleccionàveu seleccionàvom seleccionés seleccionéssem seleccionésseu seleccionéssim seleccionéssiu seleccioní sept v.cent val v
togh

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
rogha

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
seiléiniam

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
sparra sróil
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
diallait

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sembl sembla semblada semblades semblam semblant semblar semblara semblaran semblarem semblaren semblares semblareu semblaria semblarien semblaries semblarà semblaràs semblaré semblaríem semblaríeu semblassen semblasses semblassin semblassis semblat semblats semblau semblava semblaven semblaves semble semblem semblen sembles semblessen semblesses semblessin semblessis sembleu sembli semblin semblis semblo semblà semblàrem semblàreu semblàs semblàssem semblàsseu semblàssim semblàssiu semblàvem semblàveu semblés sembléssem semblésseu sembléssim sembléssiu semblí sept val v
taibhsigh

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
síol a chur

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
speirm

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
i gcónaí

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
solas tráchta

senar /seˈna/ /seˈnaɾ/ /səˈna/ adj
corr

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
seanad

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
go léir

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ adj masc
Seineagálach
Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ n masc
Seineagálach
Persona que habita o és originària de Senegal.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
torc

sensat /senˈsat/ /sənˈsat/ sensata adj masc
ciallmhar

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
gan

sensesostre /ˌsen.seˈsos.tɾe/ /ˌsɛn.səˈsos.tɾə/ n neut
gan dídean

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
fairtheoir

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
airigh
Percebre amb els sentits, tret del visual.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
airigh
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
céadfa
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte...)
ciall
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
abairt

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
an tuasal
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
bean
Tractament de cortesia donat a una dona.

senyoreta /se.ɲoˈɾe.ta/ /sə.ɲoˈɾə.tə/ /sə.ɲuˈɾɛ.tə/ n fem
ógbhean
Tractament de cortesia donat a una dona jove o una empleada subalterna.

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ senzilla senzills adj masc
simplí
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
deighilt

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
ar leith

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ separ separa separada separades separam separant separar separara separaran separarem separaren separares separareu separaria separarien separaries separarà separaràs separaré separaríem separaríeu separassen separasses separassin separassis separat separats separau separava separaven separaves separe separem separen separes separessen separesses separessin separessis separeu separi separin separis separo separà separàrem separàreu separàs separàssem separàsseu separàssim separàssiu separàvem separàveu separés separéssem separésseu separéssim separéssiu separí sept val v
deighil

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
thuaidh

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
tuaisceart

sepultar /se.puɫˈta/ /se.puɫˈtaɾ/ /sə.puɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sepult sepulta sepultada sepultades sepultaia sepultaien sepultaies sepultam sepultant sepultar sepultara sepultaran sepultarem sepultaren sepultares sepultareu sepultaria sepultarien sepultaries sepultariva sepultariven sepultarives sepultarà sepultaràs sepultaré sepultaríem sepultaríeu sepultarívem sepultaríveu sepultassen sepultasses sepultassin sepultassis sepultat sepultats sepultau sepultava sepultaven sepultaves sepultavi sepultavo sepulte sepulteguem sepulteguessa sepulteguessen sepulteguesses sepultegueu sepultegués sepulteguéssom sepulteguéssou sepultem sepulten sepultes sepultessa sepultessen sepultesses sepultessi sepultessin sepultessis sepulteu sepulti sepultin sepultis sepulto sepultos sepults sepultà sepultàiem sepultàieu sepultàrem sepultàreu sepultàs sepultàssem sepultàsseu sepultàssim sepultàssiu sepultàvem sepultàvets sepultàveu sepultàvom sepultés sepultéssem sepultésseu sepultéssim sepultéssiu sepultí v.cent val v
adhlaic

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
seicheamh

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
bí
ésser, existir

serbi sèrbia adj masc
Seirbiach
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
Seirbís
Individu de Sèrbia.
Seirbiach
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
Seirbea-Chróitis

serf /ˈserf/ n masc
daoirseach

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sáirsint

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
dáiríre

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
seanmóir

serp n fem
nathair
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
sábh toireasc
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
sliabhraon

serrà /seˈra/ /səˈra/ n masc
ciaradóir

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
seirbhíseach

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
seisiún
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
tart
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
seacht
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
seacht gcéad

setanta /seˈtan.ta/ number
seachtó

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
seachtó

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
Meán Fómhair
Novè mes de l'any.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
seachtain

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
seachtainiúil

setze /ˈse.d͡ze/ number
sé déag

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
séú déag

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
seachtú

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
a
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
gnéas
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
collaíocht

sexualitzar /sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /sek.su.a.ɫiˈza/ /sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sexualitza sexualitzada sexualitzades sexualitzant sexualitzar sexualitzara sexualitzaran sexualitzarem sexualitzaren sexualitzares sexualitzareu sexualitzaria sexualitzarien sexualitzaries sexualitzarà sexualitzaràs sexualitzaré sexualitzaríem sexualitzaríeu sexualitzassen sexualitzasses sexualitzat sexualitzats sexualitzava sexualitzaven sexualitzaves sexualitze sexualitzem sexualitzen sexualitzes sexualitzessen sexualitzesses sexualitzessin sexualitzessis sexualitzeu sexualitzi sexualitzin sexualitzis sexualitzo sexualitzà sexualitzàrem sexualitzàreu sexualitzàssem sexualitzàsseu sexualitzàvem sexualitzàveu sexualitzés sexualitzéssem sexualitzésseu sexualitzéssim sexualitzéssiu sexualitzí val val (1) v
gnéasaigh

si conjunction
má
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si us plau adv
le do thoil

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ adj masc
Sibéarach
Relatiu o pertanyent a Sibèria.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ n masc
Sibéarach
Persona que habita o és originària de Sibèria.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
sibille

sicilià siciliana sicilians adj masc
an tSicilis
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ n masc
siofón
Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.

sigma /ˈsiɡ.ma/ /ˈsiɡ.mə/ n fem
sigme

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sign signa signada signades signam signant signar signara signaran signarem signaren signares signareu signaria signarien signaries signarà signaràs signaré signaríem signaríeu signassen signasses signassin signassis signat signats signau signava signaven signaves signe signem signen signes signessen signesses signessin signessis signeu signi signin signis signo signà signàrem signàreu signàs signàssem signàsseu signàssim signàssiu signàvem signàveu signés signéssem signésseu signéssim signéssiu signí val v
sínigh
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe diacrític n masc
comhartha diaicritice

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept signific significa significada significades significam significant significar significara significaran significarem significaren significares significareu significaria significarien significaries significarà significaràs significaré significaríem significaríeu significassen significasses significassin significassis significat significats significau significava significaven significaves significo significà significàrem significàreu significàs significàssem significàsseu significàssim significàssiu significàvem significàveu signifique signifiquem signifiquen signifiques signifiquessen signifiquesses signifiquessin signifiquessis signifiqueu signifiqui signifiquin signifiquis signifiqués signifiquéssem signifiquésseu signifiquéssim signifiquéssiu signifiquí val v
abair
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
tost
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
ciúin
Que no parla, que guarda silenci.
i do thost
Lloc on, moment en què, regna el silenci.
Que no fa gaire soroll.

silici n masc
sileacan sileacón

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
siollóg

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
siollach
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
siméadracht

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
siansa

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
simeatár

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
bá

simple /ˈsim.pɫe/ adj
simplí
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simpàtic /simˈpa.tik/ adj masc
báúil
Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
comhchruthach

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
dílis
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
fail snag
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept singlot singlota singlotada singlotades singlotam singlotant singlotar singlotara singlotaran singlotarem singlotaren singlotares singlotareu singlotaria singlotarien singlotaries singlotarà singlotaràs singlotaré singlotaríem singlotaríeu singlotassen singlotasses singlotassin singlotassis singlotat singlotats singlotau singlotava singlotaven singlotaves singlote singlotem singloten singlotes singlotessen singlotesses singlotessin singlotessis singloteu singloti singlotin singlotis singloto singlotà singlotàrem singlotàreu singlotàs singlotàssem singlotàsseu singlotàssim singlotàssiu singlotàvem singlotàveu singlotés singlotéssem singlotésseu singlotéssim singlotéssiu singlotí val v
déan fail

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
uatha

sintaxi n fem
comhréir
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sinus /ˈsi.nus/ n masc
síneas

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
cuaisíteas

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
comhchiallach
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
comhchiallach
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
murúch
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
Síréana
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sis number
sé

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
córas

sisè /siˈze/ /siˈzə/ /siˈzɛ/ number
séú

sitar /siˈtar/ n masc
siotár

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
cás
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
búcla

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
fuaim
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
ardcheannas

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
rí
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
clúdach
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ preposition
ós cionn
Nexe que indica superioritat física.

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ bal eiv occ sobrevisc sobrevisca sobreviscuda sobreviscudes sobreviscut sobreviscuts sobrevisquem sobrevisquen sobrevisquera sobrevisqueren sobrevisqueres sobrevisques sobrevisquessen sobrevisquesses sobrevisquessin sobrevisquessis sobrevisqueu sobrevisqui sobrevisquin sobrevisquis sobrevisqué sobrevisquérem sobrevisquéreu sobrevisqués sobrevisquéssem sobrevisquésseu sobrevisquéssim sobrevisquéssiu sobrevisquí sobreviu sobreviuen sobreviuran sobreviure sobreviurem sobreviureu sobreviuria sobreviurien sobreviuries sobreviurà sobreviuràs sobreviuré sobreviuríem sobreviuríeu sobrevius sobrevivia sobrevivien sobrevivies sobrevivim sobrevivint sobreviviu sobrevivíem sobrevivíeu v.cent val v
tar

sobri /ˈsɔ.βɾi/ sòbria adj masc
neamh-mheisciúil

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
tobann

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
stoc

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
sóisialta
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
daonlathaí sóisialta
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
daonlathaí sóisialta
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
sóisialachas

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
sóisialach
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
sóisialach
Partidari del socialisme.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
tsochaí
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sochtheangeolaíocht

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
socheolaíocht

sociopolític /so.si.o.poˈɫi.tik/ /su.si.u.puˈɫi.tik/ adj masc
sochpholaitiúil

sodi n masc
sóidiam
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofraja /soˈfɾa.d͡ʒa/ /soˈfɾa.ʒa/ /soˈfɾa.ʒə/ /suˈfɾa.ʒə/ n fem
ioscaid
Part interior del plec de la cama oposada al genoll.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
sulfar

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
láimhe

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
máthair chéile

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
athair céile

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
grian
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

solc /ˈsoɫk/ n masc
clais

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sold solda soldada soldades soldaia soldaien soldaies soldam soldant soldar soldara soldaran soldarem soldaren soldares soldareu soldaria soldarien soldaries soldariva soldariven soldarives soldarà soldaràs soldaré soldaríem soldaríeu soldarívem soldaríveu soldassen soldasses soldassin soldassis soldat soldats soldau soldava soldaven soldaves soldavi soldavo solde soldeguem soldeguessa soldeguessen soldeguesses soldegueu soldegués soldeguéssom soldeguéssou soldem solden soldes soldessa soldessen soldesses soldessi soldessin soldessis soldeu soldi soldin soldis soldo soldos solds soldà soldàiem soldàieu soldàrem soldàreu soldàs soldàssem soldàsseu soldàssim soldàssiu soldàvem soldàvets soldàveu soldàvom soldés soldéssem soldésseu soldéssim soldéssiu soldí v.cent val v
táthaigh

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
saighdiúir
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sabhdán

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
dlúthchomhar

solidesa /so.ɫiˈðe.za/ /so.ɫiˈðə.zə/ /su.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
diongbháilteacht

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
grianstad

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
singil
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
fuascailt
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
Somáilis
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
Somáilis
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
aisling
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.
taibhrigh
Desitjar fortament.

somiatruites /soˌmi.aˈtɾuj.tes/ /soˌmi.aˈtɾwi.tes/ /soˌmi.əˈtɾuj.təs/ /suˌmi.əˈtɾuj.təs/ n neut
aislingeach

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
suansiúl

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
brionglóid

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
déan miongháire
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
codladh
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept son sona sonada sonades sonam sonant sonar sonara sonaran sonarem sonaren sonares sonareu sonaria sonarien sonaries sonarà sonaràs sonaré sonaríem sonaríeu sonassen sonasses sonassin sonassis sonat sonats sonau sonava sonaven sonaves sone sonem sonen sones sonessen sonesses sonessin sonessis soneu soni sonin sonis sono sonà sonàrem sonàreu sonàs sonàssem sonàsseu sonàssim sonàssiu sonàvem sonàveu sonés sonéssem sonésseu sonéssim sonéssiu soní val v
fuaimnigh
Emetre so.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
soinéad

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
leamh

sopa /ˈso.pa/ n fem
anraith

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
dinnéar suipéar
Àpat principal del vespre o de la nit.

sor /ˈsɔr/ n fem
siúr

sord /ˈsort/ adj masc
bodhar

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
bodhaire

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
torann
So no articulat i confús més o menys fort.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ adv
os ard

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ sorollosa sorollosos adj masc
callánach

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ sorprenc sorprendran sorprendre sorprendrem sorprendreu sorprendria sorprendrien sorprendries sorprendrà sorprendràs sorprendré sorprendríem sorprendríeu sorprenem sorprenen sorprenent sorpreneu sorprenga sorprenguem sorprenguen sorprenguera sorprengueren sorprengueres sorprengues sorprenguessen sorprenguesses sorprenguessin sorprenguessis sorprengueu sorprengui sorprenguin sorprenguis sorprengué sorprenguérem sorprenguéreu sorprengués sorprenguéssem sorprenguésseu sorprenguéssim sorprenguéssiu sorprenguí sorprenia sorprenien sorprenies sorprenim sorpreniu sorprens sorpreníem sorpreníeu sorpresa sorpreses sorpresos sorprèn sorprès sorprén sorprés v.cent val v
cuir ionadh ar

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
ionadh

sorra /ˈso.ra/ n fem
gaineamh

sort n fem
ádh

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
bealach amach
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
téigh amach
Passar a fora.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
tar amach

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospir sospira sospirada sospirades sospiraia sospiraien sospiraies sospiram sospirant sospirar sospirara sospiraran sospirarem sospiraren sospirares sospirareu sospiraria sospirarien sospiraries sospirariva sospirariven sospirarives sospirarà sospiraràs sospiraré sospiraríem sospiraríeu sospirarívem sospiraríveu sospirassen sospirasses sospirassin sospirassis sospirat sospirats sospirau sospirava sospiraven sospiraves sospiravi sospiravo sospire sospireguem sospireguessa sospireguessen sospireguesses sospiregueu sospiregués sospireguéssom sospireguéssou sospirem sospiren sospires sospiressa sospiressen sospiresses sospiressi sospiressin sospiressis sospireu sospiri sospirin sospiris sospiro sospiros sospirs sospirà sospiràiem sospiràieu sospiràrem sospiràreu sospiràs sospiràssem sospiràsseu sospiràssim sospiràssiu sospiràvem sospiràvets sospiràveu sospiràvom sospirés sospiréssem sospirésseu sospiréssim sospiréssiu sospirí v.cent val v
osna a ligean

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
drochamhras

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospit sospita sospitada sospitades sospitaia sospitaien sospitaies sospitam sospitant sospitar sospitara sospitaran sospitarem sospitaren sospitares sospitareu sospitaria sospitarien sospitaries sospitariva sospitariven sospitarives sospitarà sospitaràs sospitaré sospitaríem sospitaríeu sospitarívem sospitaríveu sospitassen sospitasses sospitassin sospitassis sospitat sospitats sospitau sospitava sospitaven sospitaves sospitavi sospitavo sospite sospiteguem sospiteguessa sospiteguessen sospiteguesses sospitegueu sospitegués sospiteguéssom sospiteguéssou sospitem sospiten sospites sospitessa sospitessen sospitesses sospitessi sospitessin sospitessis sospiteu sospiti sospitin sospitis sospito sospitos sospits sospità sospitàiem sospitàieu sospitàrem sospitàreu sospitàs sospitàssem sospitàsseu sospitàssim sospitàssiu sospitàvem sospitàvets sospitàveu sospitàvom sospités sospitéssem sospitésseu sospitéssim sospitéssiu sospití v.cent val v
amhras a bheith agat ar
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
amhrasach

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
cíochbheart

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
géar

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
síleáil
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
cuireata

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
íoslach

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ bal occ sept sotmesa sotmeses sotmesos sotmet sotmeta sotmetem sotmeten sotmetent sotmetera sotmeteren sotmeteres sotmetes sotmetessen sotmetesses sotmetessin sotmetessis sotmeteu sotmeti sotmetia sotmetien sotmeties sotmetin sotmetis sotmeto sotmetran sotmetre sotmetrem sotmetreu sotmetria sotmetrien sotmetries sotmetrà sotmetràs sotmetré sotmetríem sotmetríeu sotmets sotmeté sotmetérem sotmetéreu sotmetés sotmetéssem sotmetésseu sotmetéssim sotmetéssiu sotmetí sotmetíem sotmetíeu sotmès sotmés val v
cuir faoi
Lliurar a la decisió d’altri.

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sotsobr sotsobra sotsobrada sotsobrades sotsobram sotsobrant sotsobrar sotsobrara sotsobraran sotsobrarem sotsobraren sotsobrares sotsobrareu sotsobraria sotsobrarien sotsobraries sotsobrarà sotsobraràs sotsobraré sotsobraríem sotsobraríeu sotsobrassen sotsobrasses sotsobrassin sotsobrassis sotsobrat sotsobrats sotsobrau sotsobrava sotsobraven sotsobraves sotsobre sotsobrem sotsobren sotsobres sotsobressen sotsobresses sotsobressin sotsobressis sotsobreu sotsobri sotsobrin sotsobris sotsobro sotsobrà sotsobràrem sotsobràreu sotsobràs sotsobràssem sotsobràsseu sotsobràssim sotsobràssiu sotsobràvem sotsobràveu sotsobrés sotsobréssem sotsobrésseu sotsobréssim sotsobréssiu sotsobrí val v
iompaigh béal faoi

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
tuarastal
Diners que es perceben per un treball, salari.

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
go minic

staff /esˈtaf/ /əsˈtaf/ n masc
foireann

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
Ciosvahaílis

suau /suˈaw/ adj
bog

suavitat /su.a.viˈtat/ /su.a.βiˈtat/ /su.ə.viˈtat/ /su.ə.βiˈtat/ n fem
leibideacht

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
ceant

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subhast subhasta subhastada subhastades subhastaia subhastaien subhastaies subhastam subhastant subhastar subhastara subhastaran subhastarem subhastaren subhastares subhastareu subhastaria subhastarien subhastaries subhastariva subhastariven subhastarives subhastarà subhastaràs subhastaré subhastaríem subhastaríeu subhastarívem subhastaríveu subhastassen subhastasses subhastassin subhastassis subhastat subhastats subhastau subhastava subhastaven subhastaves subhastavi subhastavo subhaste subhasteguem subhasteguessa subhasteguessen subhasteguesses subhastegueu subhastegués subhasteguéssom subhasteguéssou subhastem subhasten subhastes subhastessa subhastessen subhastesses subhastessi subhastessin subhastessis subhasteu subhasti subhastin subhastis subhasto subhastos subhasts subhastà subhastàiem subhastàieu subhastàrem subhastàreu subhastàs subhastàssem subhastàsseu subhastàssim subhastàssiu subhastàvem subhastàvets subhastàveu subhastàvom subhastés subhastéssem subhastésseu subhastéssim subhastéssiu subhastí v.cent val v
ceantáil

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
ainmní

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
foshuiteach

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
fomhuireán
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
cur isteach

suborn /suˈβorn/ n masc
breabaireacht

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suborn suborna subornada subornades subornaia subornaien subornaies subornam subornant subornar subornara subornaran subornarem subornaren subornares subornareu subornaria subornarien subornaries subornariva subornariven subornarives subornarà subornaràs subornaré subornaríem subornaríeu subornarívem subornaríveu subornassen subornasses subornassin subornassis subornat subornats subornau subornava subornaven subornaves subornavi subornavo suborne suborneguem suborneguessa suborneguessen suborneguesses subornegueu subornegués suborneguéssom suborneguéssou subornem subornen subornes subornessa subornessen subornesses subornessi subornessin subornessis suborneu suborni subornin subornis suborno subornos suborns subornà subornàiem subornàieu subornàrem subornàreu subornàs subornàssem subornàsseu subornàssim subornàssiu subornàvem subornàvets subornàveu subornàvom subornés subornéssem subornésseu subornéssim subornéssiu suborní v.cent val v
breab a thabhairt

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
ainmfhocal

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
foshraith

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
mianach

subtil /supˈtiɫ/ adj
caolchúiseach

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
fotheideal

subvertir /sub.berˈti/ /sub.beɾˈti/ /sub.veɾˈtiɾ/ /sub.vəɾˈti/ bal n-occ occ sept subverteix subverteixen subverteixes subverteixi subverteixin subverteixis subverteixo subvertesc subvertesqui subvertesquin subvertesquis subvertia subvertida subvertides subvertien subverties subvertiguem subvertigueu subvertim subvertint subvertir subvertira subvertiran subvertirem subvertiren subvertires subvertireu subvertiria subvertirien subvertiries subvertirà subvertiràs subvertiré subvertiríem subvertiríeu subvertisc subvertisca subvertisquen subvertisques subvertissen subvertisses subvertissin subvertissis subvertit subvertits subvertiu subvertix subvertixen subvertixes subvertixo subvertí subvertíem subvertíeu subvertírem subvertíreu subvertís subvertíssem subvertísseu subvertíssim subvertíssiu val v
suaith

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
foscript

suc n masc
sú
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

succés /sukˈses/ n masc
áitheas
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
siúcra

sud n masc
deisceart

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ adj masc
Afracach Theas
Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ n masc
Afracach Theas
Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
oirdheisceart

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
deisceart-oirdheisceart

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
deisceart-iardheisceart

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ adj masc
Súdánach
Relatiu o pertanyent al Sudan.

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ n masc
Súdánach
Persona que habita o és originària del Sudan.

suec n masc
Sualainnis
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

sufix /suˈfiks/ n masc
iarmhír

sufocar /su.foˈka/ /su.foˈkaɾ/ /su.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sufoc sufoca sufocada sufocades sufocam sufocant sufocar sufocara sufocaran sufocarem sufocaren sufocares sufocareu sufocaria sufocarien sufocaries sufocarà sufocaràs sufocaré sufocaríem sufocaríeu sufocassen sufocasses sufocassin sufocassis sufocat sufocats sufocau sufocava sufocaven sufocaves sufoco sufocà sufocàrem sufocàreu sufocàs sufocàssem sufocàsseu sufocàssim sufocàssiu sufocàvem sufocàveu sufoque sufoquem sufoquen sufoques sufoquessen sufoquesses sufoquessin sufoquessis sufoqueu sufoqui sufoquin sufoquis sufoqués sufoquéssem sufoquésseu sufoquéssim sufoquéssiu sufoquí val v
plúch
Provocar dificultat en la respiració.

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ bal n-occ occ sept suggereix suggereixen suggereixes suggereixi suggereixin suggereixis suggereixo suggeresc suggeresqui suggeresquin suggeresquis suggeria suggerida suggerides suggerien suggeries suggeriguem suggerigueu suggerim suggerint suggerir suggerira suggeriran suggerirem suggeriren suggerires suggerireu suggeriria suggeririen suggeriries suggerirà suggeriràs suggeriré suggeriríem suggeriríeu suggerisc suggerisca suggerisquen suggerisques suggerissen suggerisses suggerissin suggerissis suggerit suggerits suggeriu suggerix suggerixen suggerixes suggerixo suggerí suggeríem suggeríeu suggerírem suggeríreu suggerís suggeríssem suggerísseu suggeríssim suggeríssiu val v
mol

suggestible /su.d͡ʒesˈti.bɫe/ /su.d͡ʒesˈti.βɫe/ /su.d͡ʒesˈtib.bɫe/ /su.d͡ʒəsˈti.βɫə/ /su.d͡ʒəsˈtib.bɫə/ adj
inmheabhraíoch

sulfur /suɫˈfu/ /suɫˈfur/ /suɫˈfuɾ/ n masc
suilfíd

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
achomair
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
achomair
Breu resum, compendi.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
allas

superflu /suˈpɛr.fɫu/ supèrflua adj masc
iomarcach

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
dreach
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
ardchéimiúil
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
ollmhargadh
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
baothchreideamh piseog
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
sopastóir

suprem /suˈpɾem/ adj masc
ardcheannasach

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
ardréim

surf de neu n masc
clársciáil

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
corc

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
súisí

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
súiche

suèter /suˈe.teɾ/ /suˈɛ.tər/ n masc
geansaí

suís /suˈis/ suïssa suïssos adj masc
Eilvéiseach
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
Eilvéiseach
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
féinmharfóir

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept suïcid suïcida suïcidada suïcidades suïcidam suïcidant suïcidar suïcidara suïcidaran suïcidarem suïcidaren suïcidares suïcidareu suïcidaria suïcidarien suïcidaries suïcidarà suïcidaràs suïcidaré suïcidaríem suïcidaríeu suïcidassen suïcidasses suïcidassin suïcidassis suïcidat suïcidats suïcidau suïcidava suïcidaven suïcidaves suïcide suïcidem suïciden suïcides suïcidessen suïcidesses suïcidessin suïcidessis suïcideu suïcidi suïcidin suïcidis suïcido suïcidà suïcidàrem suïcidàreu suïcidàs suïcidàssem suïcidàsseu suïcidàssim suïcidàssiu suïcidàvem suïcidàveu suïcidés suïcidéssem suïcidésseu suïcidéssim suïcidéssiu suïcidí val v
giorrú leat féin
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
féinmharú

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
Sanscrait
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
aoir

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
seagal

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
siolla
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
mealbhacán uisce

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
siondróm

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
gunnadóir
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
siostól

sòl n masc
talamh

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
soladach
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
tobac

tac /ˈtak/ n masc
ciú
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
spota
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
stuaim
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
Téavánach
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
Téavánach
Persona que habita o és originària de Taiwan.

talaia /taˈɫa.ja/ /təˈɫa.jə/ n fem
túr faire
Persona encarregada de vigilar mirant lluny.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
tréitheach

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
gearr
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
ceardlann

talonador n masc
caiteoir

talp n masc
caochán

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
tailliam

taló /taˈɫo/ n masc
sáil
Part del peu oposada a la banda dels dits.

talús /taˈɫus/ /təˈɫus/ n masc
sceallach
Inclinació en la base d'un mur de càrrega.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
druma
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
stól
Seient per a una persona sense respatller.

també /tamˈbe/ adv
freisin chomh maith
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
ach oiread

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
dún
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
druidte

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tangó

tantalitzar /tan.ta.liˈd͡za/ /tan.ta.liˈzaɾ/ /tən.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tantalitz tantalitza tantalitzada tantalitzades tantalitzam tantalitzant tantalitzar tantalitzara tantalitzaran tantalitzarem tantalitzaren tantalitzares tantalitzareu tantalitzaria tantalitzarien tantalitzaries tantalitzarà tantalitzaràs tantalitzaré tantalitzaríem tantalitzaríeu tantalitzassen tantalitzasses tantalitzassin tantalitzassis tantalitzat tantalitzats tantalitzau tantalitzava tantalitzaven tantalitzaves tantalitze tantalitzem tantalitzen tantalitzes tantalitzessen tantalitzesses tantalitzessin tantalitzessis tantalitzeu tantalitzi tantalitzin tantalitzis tantalitzo tantalitzà tantalitzàrem tantalitzàreu tantalitzàs tantalitzàssem tantalitzàsseu tantalitzàssim tantalitzàssiu tantalitzàvem tantalitzàveu tantalitzés tantalitzéssem tantalitzésseu tantalitzéssim tantalitzéssiu tantalitzí val v
beophian

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ adj masc
Tansánach
Relatiu o pertanyent a Tanzània.

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ n masc
Tansánach
Persona que habita o és originària de Tanzània.

tap /ˈtap/ n masc
buacaire
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
tráthnóna

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
fómhar

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
cárta
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
cárta creidmheasa

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
liosta táillí

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
lus na meala líomóide
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
oráiste
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
oráiste flannbhuí
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tascó /tasˈko/ /təsˈko/ n masc
ding

tassa /ˈta.sa/ n fem
cupán

tast /ˈtast/ n masc
blaiseadh
Fet de tastar.

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tast tasta tastada tastades tastam tastant tastar tastara tastaran tastarem tastaren tastares tastareu tastaria tastarien tastaries tastarà tastaràs tastaré tastaríem tastaríeu tastassen tastasses tastassin tastassis tastat tastats tastau tastava tastaven tastaves taste tastem tasten tastes tastessen tastesses tastessin tastessis tasteu tasti tastin tastis tasto tastà tastàrem tastàreu tastàs tastàssem tastàsseu tastàssim tastàssiu tastàvem tastàveu tastés tastéssem tastésseu tastéssim tastéssiu tastí val v
tástáil

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tatua tatuada tatuades tatuam tatuant tatuar tatuara tatuaran tatuarem tatuaren tatuares tatuareu tatuaria tatuarien tatuaries tatuarà tatuaràs tatuaré tatuaríem tatuaríeu tatuassen tatuasses tatuassin tatuassis tatuat tatuats tatuau tatuava tatuaven tatuaves tatue tatuem tatuen tatues tatuessen tatuesses tatuessin tatuessis tatueu tatuo tatuu tatuà tatuàrem tatuàreu tatuàs tatuàssem tatuàsseu tatuàssim tatuàssiu tatuàvem tatuàveu tatués tatuéssem tatuésseu tatuéssim tatuéssiu tatuí tatuï tatuïn tatuïs val v
tatuálaim
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tatú

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
bord tábla
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
bord
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
cuntar

tauler /tawˈɫe/ /tawˈɫeɾ/ n masc
cúlchlár
(basquetbol) Superfície rectangular d'una cistella de material resistent i generalment transparent, d'1,80 x 1,05 m en competicions olímpiques i internacionals.

tauró /tawˈɾo/ n masc
siorc

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
siorc bán mór

tauró tigre n masc
siorc tíograch

taxa /ˈtak.sa/ /ˈtak.sə/ n fem
cáin

taxi /ˈtak.si/ n masc
tacsaí
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taüt /taˈut/ n
cónra
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
tae
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
amharclannach

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
amharclann

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ tèbia adj masc
alabhog

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
eochair

teclat /teˈkɫat/ n masc
eochairchlár méarchlár

teclejar /te.kɫeˈd͡ʒa/ /te.kɫeˈd͡ʒaɾ/ /te.kɫeˈʒa/ /tə.kɫəˈd͡ʒa/ /tə.kɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teclege teclegem teclegen tecleges teclegessen teclegesses teclegessin teclegessis teclegeu teclegi teclegin teclegis teclegés teclegéssem teclegésseu teclegéssim teclegéssiu teclegí tecleig tecleja teclejada teclejades teclejam teclejant teclejar teclejara teclejaran teclejarem teclejaren teclejares teclejareu teclejaria teclejarien teclejaries teclejarà teclejaràs teclejaré teclejaríem teclejaríeu teclejassen teclejasses teclejassin teclejassis teclejat teclejats teclejau teclejava teclejaven teclejaves teclejo teclejà teclejàrem teclejàreu teclejàs teclejàssem teclejàsseu teclejàssim teclejàssiu teclejàvem teclejàveu val v
clóscríobh
Prémer les tecles d'un teclat (de piano, d'ordinador, etc).

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
teicnéitiam

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teicneolaíocht

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
iúr

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ alg bal n-occ occ sept teixeix teixeixen teixeixes teixeixi teixeixin teixeixis teixeixo teixesc teixesqui teixesquin teixesquis teixia teixida teixides teixien teixies teixiguem teixigueu teixim teixint teixir teixira teixiran teixirem teixiren teixires teixireu teixiria teixirien teixiries teixirà teixiràs teixiré teixiríem teixiríeu teixisc teixisca teixisquen teixisques teixissen teixisses teixissin teixissis teixit teixits teixiu teixix teixixen teixixes teixixo teixí teixíem teixíeu teixírem teixíreu teixís teixíssem teixísseu teixíssim teixíssiu tix tixa tixen tixes tixi tixin tixis val v
figh

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
broc

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
éadach
Material tèxtil per fer roba.

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ n fem
teileafónaíocht

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
seol
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
teileascóp

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
teilifís

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
teilifíseán

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
teallúiream

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
teileafón guthán
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
teocht

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
stoirm

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
ara

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
teampall

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
séasúr
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
aimseartha
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temps n masc
am aimsir
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
aimsir
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
aimsiú

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
cúramán

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
puball
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
díonbhrat
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ tendra tendres adj masc
mín
Ple d'afecte i tendresa.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
teannán

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
bí
Expressar pertinença o possessió.

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
teinisín

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
leadóg

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
adharcán

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /tən.ti.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tentinege tentinegem tentinegen tentineges tentinegessen tentinegesses tentinegessin tentinegessis tentinegeu tentinegi tentinegin tentinegis tentinegés tentinegéssem tentinegésseu tentinegéssim tentinegéssiu tentinegí tentineig tentineja tentinejada tentinejades tentinejam tentinejant tentinejar tentinejara tentinejaran tentinejarem tentinejaren tentinejares tentinejareu tentinejaria tentinejarien tentinejaries tentinejarà tentinejaràs tentinejaré tentinejaríem tentinejaríeu tentinejassen tentinejasses tentinejassin tentinejassis tentinejat tentinejats tentinejau tentinejava tentinejaven tentinejaves tentinejo tentinejà tentinejàrem tentinejàreu tentinejàs tentinejàssem tentinejàsseu tentinejàssim tentinejàssiu tentinejàvem tentinejàveu val v
tuisligh

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
teoirim

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teoiric
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

terbi n masc
teirbiam

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
tríú

tercera línia n fem
líne chúil

tergiversar /ter.d͡ʒi.βerˈsa/ /teɾ.d͡ʒi.veɾˈsaɾ/ /teɾ.d͡ʒi.βeɾˈsa/ /tər.ʒi.βərˈsa/ /təɾ.ʒi.vəɾˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tergivers tergiversa tergiversada tergiversades tergiversam tergiversant tergiversar tergiversara tergiversaran tergiversarem tergiversaren tergiversares tergiversareu tergiversaria tergiversarien tergiversaries tergiversarà tergiversaràs tergiversaré tergiversaríem tergiversaríeu tergiversassen tergiversasses tergiversassin tergiversassis tergiversat tergiversats tergiversau tergiversava tergiversaven tergiversaves tergiverse tergiversem tergiversen tergiverses tergiversessen tergiversesses tergiversessin tergiversessis tergiverseu tergiversi tergiversin tergiversis tergiverso tergiversà tergiversàrem tergiversàreu tergiversàs tergiversàssem tergiversàsseu tergiversàssim tergiversàssiu tergiversàvem tergiversàveu tergiversés tergiverséssem tergiversésseu tergiverséssim tergiverséssiu tergiversí val v
cuir as a ríocht

terme /ˈteɾ.me/ n masc
téarma
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
teirmidinimice

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
teirmidinimic

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
teirmeasféar

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
teirmiméadar

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
domhan
Sòlid esmicolat.
Superfície del planeta no coberta per aigua.
Nació, en especial la pròpia.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n masc
talamh
Superfície inferior d'una construcció, sobre la qual es camina.

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
lochtán

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
crith talún

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
domhanda

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
uafásach

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
scéin

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
sceimhlitheoireacht

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
sceimhlitheoir

test /ˈtest/ n masc
tástáil
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
tiomna

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
magairle cloch

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
fianaise

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
dide

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
tíl
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
díon ceann

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
téacs

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
teoiriciúil
Relatiu o pertanyent a la teoria.

tia /ˈti.a/ n fem
aintín

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
Tibéadach
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
Tibéadach
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tíogar

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
tiompán

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
cotadh

timpà /timˈpa/ n masc
tiompán na cluaise
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ n masc
stiúir

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
leifteanant
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
dúch

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
dúchán

tintorera /tin.toˈɾe.ɾa/ /tin.toˈɾe.ɾə/ /tin.tuˈɾe.ɾə/ n fem
siorc gorm

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
siotaróiné

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
aintiarnas

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tir tira tirada tirades tiram tirant tirar tirara tiraran tirarem tiraren tirares tirareu tiraria tirarien tiraries tirarà tiraràs tiraré tiraríem tiraríeu tirassen tirasses tirassin tirassis tirat tirats tirau tirava tiraven tiraves tire tirem tiren tires tiressen tiresses tiressin tiressis tireu tiri tirin tiris tiro tirà tiràrem tiràreu tiràs tiràssem tiràsseu tiràssim tiràssiu tiràvem tiràveu tirés tiréssem tirésseu tiréssim tiréssiu tirí val v
caith
Llançar amb la mà alguna cosa.
(esports de pilota) llançar

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
faireog thíoróideach

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
tíoróideach

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
siosúr
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

tisoreta /ti.zoˈɾe.ta/ /ti.zoˈɾə.tə/ /ti.zuˈɾɛ.tə/ n fem
gailseach
Insecte dermàpter.

titani n masc
tíotáiniam

tixrí /tiʒˈɾi/ n masc
Tisrí

tió /tiˈo/ n masc
bloc

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ n fem
timéis

to /ˈtɔ/ n masc
cuma

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
sleamhnán

toc de queda n masc
cuirfiú

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
bain do
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
tuama

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
aer-rothlú

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
tráta

tondosar /ton.doˈza/ /ton.doˈzaɾ/ /tun.duˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tondosa tondosada tondosades tondosam tondosant tondosar tondosara tondosaran tondosarem tondosaren tondosares tondosareu tondosaria tondosarien tondosaries tondosarà tondosaràs tondosaré tondosaríem tondosaríeu tondosassen tondosasses tondosassin tondosassis tondosat tondosats tondosau tondosava tondosaven tondosaves tondose tondosem tondosen tondoses tondosessen tondosesses tondosessin tondosessis tondoseu tondosi tondosin tondosis tondoso tondosà tondosàrem tondosàreu tondosàs tondosàssem tondosàsseu tondosàssim tondosàssiu tondosàvem tondosàveu tondosés tondoséssem tondosésseu tondoséssim tondoséssiu tondosí tondòs val v
bearr

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
tuinnín

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
toipeolaíocht

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ n fem
logainmníocht

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
móin

tori n masc
tóiriam

torn /ˈtorn/ n masc
seal
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.
deil
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornádó

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
fill
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
scriúire
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
tósta
Llesca de pa torrat.

torre /ˈto.re/ n fem
túr
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.
caiseal
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ adj
folcmhar

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ n fem
túirín
En embarcacions militars, qualsevol element sortint específicament blindat.

tort /ˈtɔrt/ torta torts adj masc
cam
Desviat o torçat.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
turtar toirtís
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
pianadh

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
beo

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ adj masc
tóracsach

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
casacht
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
triuch

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
bí ag casacht

tot /ˈtɔt/ tota tots adj masc
uile
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept totalitz totalitza totalitzada totalitzades totalitzam totalitzant totalitzar totalitzara totalitzaran totalitzarem totalitzaren totalitzares totalitzareu totalitzaria totalitzarien totalitzaries totalitzarà totalitzaràs totalitzaré totalitzaríem totalitzaríeu totalitzassen totalitzasses totalitzassin totalitzassis totalitzat totalitzats totalitzau totalitzava totalitzaven totalitzaves totalitze totalitzem totalitzen totalitzes totalitzessen totalitzesses totalitzessin totalitzessis totalitzeu totalitzi totalitzin totalitzis totalitzo totalitzà totalitzàrem totalitzàreu totalitzàs totalitzàssem totalitzàsseu totalitzàssim totalitzàssiu totalitzàvem totalitzàveu totalitzés totalitzéssem totalitzésseu totalitzéssim totalitzéssiu totalitzí val v
cuir le chéile

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
bog
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
adóib

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
scaraoid

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
tuáille

tovalloler /to.va.ʎoˈɫeɾ/ /to.və.ʎoˈɫe/ /to.βa.ʎoˈɫe/ /to.βa.ʎoˈɫeɾ/ /tu.və.juˈɫe/ /tu.βə.ʎuˈɫe/ n masc
ráille tuáillí

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
tocsain

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tract tracta tractada tractades tractam tractant tractar tractara tractaran tractarem tractaren tractares tractareu tractaria tractarien tractaries tractarà tractaràs tractaré tractaríem tractaríeu tractassen tractasses tractassin tractassis tractat tractats tractau tractava tractaven tractaves tracte tractem tracten tractes tractessen tractesses tractessin tractessis tracteu tracti tractin tractis tracto tractà tractàrem tractàreu tractàs tractàssem tractàsseu tractàssim tractàssiu tractàvem tractàveu tractés tractéssem tractésseu tractéssim tractéssiu tractí val v
cóireáil
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
tarracóir

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
traidisiúnta

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
traidisiún
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
aistriú aistriúchán
Acte i efecte de traduir.
aistriúchán
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
aistritheoir

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
aistrigh

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
inaistrithe

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
cinniúint

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
conair

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
cuir

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
dol
Enginy destinat a caçar animals.

trampolí /tɾam.poˈɫi/ /tɾəm.poˈɫi/ /tɾəm.puˈɫi/ n masc
trampailín

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tram

tranquil /tɾaŋˈkiɫ/ /tɾəŋˈkiɫ/ tranquil·la adj masc
ciúin

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ transgènere adj
trasinscneach

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
aistreach
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transliter translitera transliterada transliterades transliteram transliterant transliterar transliterara transliteraran transliterarem transliteraren transliterares transliterareu transliteraria transliterarien transliteraries transliterarà transliteraràs transliteraré transliteraríem transliteraríeu transliterassen transliterasses transliterassin transliterassis transliterat transliterats transliterau transliterava transliteraven transliteraves translitere transliterem transliteren transliteres transliteressen transliteresses transliteressin transliteressis translitereu transliteri transliterin transliteris translitero transliterà transliteràrem transliteràreu transliteràs transliteràssem transliteràsseu transliteràssim transliteràssiu transliteràvem transliteràveu transliterés transliteréssem transliterésseu transliteréssim transliteréssiu transliterí val v
traslitrigh

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ bal occ sept transmesa transmeses transmesos transmet transmeta transmetem transmeten transmetent transmetera transmeteren transmeteres transmetes transmetessen transmetesses transmetessin transmetessis transmeteu transmeti transmetia transmetien transmeties transmetin transmetis transmeto transmetran transmetre transmetrem transmetreu transmetria transmetrien transmetries transmetrà transmetràs transmetré transmetríem transmetríeu transmets transmeté transmetérem transmetéreu transmetés transmetéssem transmetésseu transmetéssim transmetéssiu transmetí transmetíem transmetíeu transmès transmés val v
iompair
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transmigr transmigra transmigrada transmigrades transmigram transmigrant transmigrar transmigrara transmigraran transmigrarem transmigraren transmigrares transmigrareu transmigraria transmigrarien transmigraries transmigrarà transmigraràs transmigraré transmigraríem transmigraríeu transmigrassen transmigrasses transmigrassin transmigrassis transmigrat transmigrats transmigrau transmigrava transmigraven transmigraves transmigre transmigrem transmigren transmigres transmigressen transmigresses transmigressin transmigressis transmigreu transmigri transmigrin transmigris transmigro transmigrà transmigràrem transmigràreu transmigràs transmigràssem transmigràsseu transmigràssim transmigràssiu transmigràvem transmigràveu transmigrés transmigréssem transmigrésseu transmigréssim transmigréssiu transmigrí val v
athchollaigh
Passar un poble a establir-se a un altre país.
Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
gléine
Qualitat de transparent.
tréshoilseán
Full transparent d'acetat de cel·lulosa que s'utilitza com a suport de textos i imatges destinats a ser projectats per mitjà d'un retroprojector.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
iompar

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transport transporta transportada transportades transportam transportant transportar transportara transportaran transportarem transportaren transportares transportareu transportaria transportarien transportaries transportarà transportaràs transportaré transportaríem transportaríeu transportassen transportasses transportassin transportassis transportat transportats transportau transportava transportaven transportaves transporte transportem transporten transportes transportessen transportesses transportessin transportessis transporteu transporti transportin transportis transporto transportà transportàrem transportàreu transportàs transportàssem transportàsseu transportàssim transportàssiu transportàvem transportàveu transportés transportéssem transportésseu transportéssim transportéssiu transportí val v
iompair
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transsepte /tɾanˈsɛp.te/ /tɾənˈsɛp.tə/ n masc
croslann

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ adj
trasghnéasach

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
trasghnéasachas

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasllad trasllada traslladada traslladades traslladam traslladant traslladar traslladara traslladaran traslladarem traslladaren traslladares traslladareu traslladaria traslladarien traslladaries traslladarà traslladaràs traslladaré traslladaríem traslladaríeu traslladassen traslladasses traslladassin traslladassis traslladat traslladats traslladau traslladava traslladaven traslladaves trasllade traslladem traslladen trasllades traslladessen traslladesses traslladessin traslladessis traslladeu traslladi traslladin traslladis trasllado traslladà traslladàrem traslladàreu traslladàs traslladàssem traslladàsseu traslladàssim traslladàssiu traslladàvem traslladàveu traslladés traslladéssem traslladésseu traslladéssim traslladéssiu traslladí val v
bog

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasplant trasplanta trasplantada trasplantades trasplantam trasplantant trasplantar trasplantara trasplantaran trasplantarem trasplantaren trasplantares trasplantareu trasplantaria trasplantarien trasplantaries trasplantarà trasplantaràs trasplantaré trasplantaríem trasplantaríeu trasplantassen trasplantasses trasplantassin trasplantassis trasplantat trasplantats trasplantau trasplantava trasplantaven trasplantaves trasplante trasplantem trasplanten trasplantes trasplantessen trasplantesses trasplantessin trasplantessis trasplanteu trasplanti trasplantin trasplantis trasplanto trasplantà trasplantàrem trasplantàreu trasplantàs trasplantàssem trasplantàsseu trasplantàssim trasplantàssiu trasplantàvem trasplantàveu trasplantés trasplantéssem trasplantésseu trasplantéssim trasplantéssiu trasplantí val v
athphlandáil
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn de la personalitat n masc
neamhord pearsantachta

trau /tɾaw/ n masc
poll cnaipe
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
tréas

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
fealltóir

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
obair
Esforç per assolir una finalitat.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
oibrí
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
oibrigh

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremol tremola tremolada tremolades tremolam tremolant tremolar tremolara tremolaran tremolarem tremolaren tremolares tremolareu tremolaria tremolarien tremolaries tremolarà tremolaràs tremolaré tremolaríem tremolaríeu tremolassen tremolasses tremolassin tremolassis tremolat tremolats tremolau tremolava tremolaven tremolaves tremole tremolem tremolen tremoles tremolessen tremolesses tremolessin tremolessis tremoleu tremoli tremolin tremolis tremolo tremolà tremolàrem tremolàreu tremolàs tremolàssem tremolàsseu tremolàssim tremolàssiu tremolàvem tremolàveu tremolés tremoléssem tremolésseu tremoléssim tremoléssiu tremolí val v
creath

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
adharc
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
traein

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
trilseán
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencacolls /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎs/ /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎʃ/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɔʎs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɔʎs/ n masc
sáinn bháis
Lloc de pas amb perill de caure.

trencadís /tɾeŋ.kaˈðis/ /tɾəŋ.kəˈðis/ adj masc
aibrisc
Fràgil, fàcil de trencar.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
bris
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
tríocha

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
tríochadú

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
druilire

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
trí

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
taisce stór
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
cisteoir

tret /ˈtret/ n masc
urchar
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
amháin
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
trí déag

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
tríú ... déag

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ bal tragueren tragueres traguessen traguesses traguessin traguessis tragué traguérem traguéreu tragués traguéssem traguésseu traguéssim traguéssiu traguí traiem traient traieu trauran traurem traureu trauria traurien trauries traurà trauràs trauré trauríem trauríeu trec trega treguem treguen tregues tregueu tregui treguin treguis treia treien treies treim treis tret treta tretes trets treu treuen treure treus trèiem trèieu v
glac
Fer sortir una cosa del lloc on és.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
rogha

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
triantán
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
roghnaigh
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
treibh

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
ardán

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
binse breithimh

tribut /tɾiˈβut/ n masc
ómós

tribú /tɾiˈβu/ n masc
treabhann

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
adhal

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
ráithe

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
díog

triomf /tɾiˈoɱf/ n masc
caithréim

triple n masc
triarach
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
foireann
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trist /ˈtɾist/ adj
brónach
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
brón

tristor /tɾisˈto/ /tɾisˈtoɾ/ n fem
brón

tro /ˈtɾo/ n masc
toirneach
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
faigh
Veure alguna cosa que s'havia perdut.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
scáinne

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
troll
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
troll
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombón

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trumpa
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
cathaoir ríoga

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
crannóg
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.
ardchathaoir
Cadira alta i amb braços pels nadons.

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
stoc
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
cuire

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
teochriosach

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ n fem
trópastad

tros /ˈtɾɔs/ n masc
píosa
Part, porció d'un tot.

trot /ˈtɾɔt/ n masc
sodar

trufa /ˈtɾu.fa/ /ˈtɾu.fə/ n fem
strufal
(pastisseria) Dolç rodó de nata batuda i xocolata fosa, recobert de xocolata.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
breac
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
cráin
Porc femella

truncament /tɾuŋ.kaˈmen/ /tɾuŋ.kaˈment/ /tɾuŋ.kəˈmen/ /tɾuŋ.kəˈment/ n masc
bearradh

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
seamair
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
sár

tu pronoun
thú

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tiúba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
eitinn

tubular /tu.βuˈɫar/ adj
feadánach
En forma de tub o cilíndric.

tudó /twˈðo/ n masc
colm coile

tuf /ˈtuf/ n masc
tuf
Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
tvuít

tuli n masc
túiliam

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tiúilip

tumor /tuˈmor/ n masc
siad

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
tungstan

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turban

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
tuirbín

turc adj masc
Tuircis Turcach
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
Tuircis Turcach
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ n masc
Tuircméanastánach
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turasóireacht

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
cuairteoir

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
alt na coise

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept turment turmenta turmentada turmentades turmentam turmentant turmentar turmentara turmentaran turmentarem turmentaren turmentares turmentareu turmentaria turmentarien turmentaries turmentarà turmentaràs turmentaré turmentaríem turmentaríeu turmentassen turmentasses turmentassin turmentassis turmentat turmentats turmentau turmentava turmentaven turmentaves turmente turmentem turmenten turmentes turmentessen turmentesses turmentessin turmentessis turmenteu turmenti turmentin turmentis turmento turmentà turmentàrem turmentàreu turmentàs turmentàssem turmentàsseu turmentàssim turmentàssiu turmentàvem turmentàveu turmentés turmentéssem turmentésseu turmentéssim turmentéssiu turmentí val v
ciap
Causar turment a algú.

turó n masc
cnoc
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
oide

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ adj masc
Seadach
Relatiu o pertanyent al Txad o la seva llengua.

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ n masc
Seadach
Persona que habita o és originària del Txad.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
Seicis
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
Seisniach
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
talamas

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantalam

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
creabhar

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
teicníc

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
eagla a bheith ort roimh
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
faiteach

típic típica típics adj masc
tipiciúil
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
strufal

tònica /ˈtɔ.ni.ka/ /ˈtɔ.ni.kə/ n fem
uisce íocshláinteach

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
cliabhrach

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
nimhiúil
Que és nociu pels organismes vius.

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
fearán

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
barra adhlactha
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
ionar

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
an Úcráinis
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ adj masc
Ugandach
Relatiu o pertanyent a Uganda o al poble ugandès.

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ n masc
Ugandach
Persona que habita o és originària d'Uganda.

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ n masc
ucailéile

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
súil
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ull de vellut n masc
súil dhubh

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
cíocrán
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
spéaclaí
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
feillbheart

un number
aon
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
rud beag

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ bal n-occ occ sept ungeix ungeixen ungeixes ungeixi ungeixin ungeixis ungeixo ungesc ungesqui ungesquin ungesquis ungia ungida ungides ungien ungies ungiguem ungigueu ungim ungint ungir ungira ungiran ungirem ungiren ungires ungireu ungiria ungirien ungiries ungirà ungiràs ungiré ungiríem ungiríeu ungisc ungisca ungisquen ungisques ungissen ungisses ungissin ungissis ungit ungits ungiu ungix ungixen ungixes ungixo ungí ungíem ungíeu ungírem ungíreu ungís ungíssem ungísseu ungíssim ungíssiu val v
ung

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
ionga
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
aoncheallach

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unific unifica unificada unificades unificam unificant unificar unificara unificaran unificarem unificaren unificares unificareu unificaria unificarien unificaries unificarà unificaràs unificaré unificaríem unificaríeu unificassen unificasses unificassin unificassis unificat unificats unificau unificava unificaven unificaves unifico unificà unificàrem unificàreu unificàs unificàssem unificàsseu unificàssim unificàssiu unificàvem unificàveu unifique unifiquem unifiquen unifiques unifiquessen unifiquesses unifiquessin unifiquessis unifiqueu unifiqui unifiquin unifiquis unifiqués unifiquéssem unifiquésseu unifiquéssim unifiquéssiu unifiquí val v
comhaontaigh

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
aonfhoirmeach

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
aontaobhach

unitat /u.niˈtat/ n fem
aonad

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
cruinne

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
comhchoiteann
Relatiu a l'univers.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
ollscoil

unió /u.niˈo/ n fem
aontas

ununocti n masc
únúnoictiam

urani n masc
úráiniam

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
cathrú

urbà /urˈβa/ adj masc
uirbeach

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
úiréadra

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
crúb

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
Uraguach
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usual /u.zuˈaɫ/ adj
iondúil

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
Úsáideoir

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept usurp usurpa usurpada usurpades usurpam usurpant usurpar usurpara usurparan usurparem usurparen usurpares usurpareu usurparia usurparien usurparies usurparà usurparàs usurparé usurparíem usurparíeu usurpassen usurpasses usurpassin usurpassis usurpat usurpats usurpau usurpava usurpaven usurpaves usurpe usurpem usurpen usurpes usurpessen usurpesses usurpessin usurpessis usurpeu usurpi usurpin usurpis usurpo usurpà usurpàrem usurpàreu usurpàs usurpàssem usurpàsseu usurpàssim usurpàssiu usurpàvem usurpàveu usurpés usurpéssem usurpésseu usurpéssim usurpéssiu usurpí val v
forghabh

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
fóntaíoch

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
útóipe

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ vana vans adj masc
amú
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
bó
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
saoire
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vaccina vaccinada vaccinades vaccinam vaccinant vaccinar vaccinara vaccinaran vaccinarem vaccinaren vaccinares vaccinareu vaccinaria vaccinarien vaccinaries vaccinarà vaccinaràs vaccinaré vaccinaríem vaccinaríeu vaccinassen vaccinasses vaccinassin vaccinassis vaccinat vaccinats vaccinau vaccinava vaccinaven vaccinaves vaccine vaccinem vaccinen vaccines vaccinessen vaccinesses vaccinessin vaccinessis vaccineu vaccini vaccinin vaccinis vaccino vaccinà vaccinàrem vaccinàreu vaccinàs vaccinàssem vaccinàsseu vaccinàssim vaccinàssiu vaccinàvem vaccinàveu vaccinés vaccinéssem vaccinésseu vaccinéssim vaccinéssiu vacciní vaccín val v
vacsaínigh
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vacsaín
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vacil·lació /ba.si.ɫa.siˈo/ /ba.siɫ.ɫa.siˈo/ /bə.si.ɫə.siˈo/ /va.siɫ.ɫa.siˈo/ /və.siɫ.ɫə.siˈo/ n fem
luaineacht

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
stailc

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
faighin

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
fanaile

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
long

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
calma

validesa /ba.ɫiˈðe.za/ /va.ɫiˈðe.za/ /və.ɫiˈðə.zə/ /və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
bailíocht

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
gleann
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
misneach
Tret de la persona que és valenta.

valor de mercat n masc
luach margaidh

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
válsa

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
luachmhar

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
fiús

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
Vallúinis
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
Vallúinis
Persona que habita o és originària de Valònia.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vaimpír
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanaidiam

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
arduallach

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
toit gal
Gas, especialment referit a l'aigua.
stíméar
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
aoire bó
Persona que mena vaques.

vaqueta /baˈke.ta/ /bəˈkɛ.tə/ /vaˈke.ta/ /vəˈkə.tə/ /vəˈkɛ.tə/ n fem
cantarnaid
(botànica) Bolet per menjar de gènere Cantharellus. Hi ha vaquetes de pi (Cantharellus lutescens ) i vaquetes de faig (grogues: Cantharellus cibarius). Aquest bolet s'anomena també rossinyol o rossinyol de pi.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
bata
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.

vareta màgica n fem
slat draíochta

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
athruithe

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
feadánach

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
uafásach

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ n fem
vé

ve doble n fem
wae

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
lao gamhain

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
laofheoil
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
uair

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
veigeánach

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
feithicil
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ adj
feithicleach
Relatiu als vehicles.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
seol

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
sean
De llarga vida, gran.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
foirfeacht
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
veilbhit

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
treoluas

veloç /beˈɫos/ /veˈɫos/ /vəˈɫos/ adj
luath

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
féith cuisle

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
díol

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
Veinéiseach
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ n masc
Veinéiseach
Persona que habita o és originària de Venècia.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
Veiniséalach
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
Veiniséalach
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
tar
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
díoltas

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val venge vengem vengen venges vengessen vengesses vengessin vengessis vengeu vengi vengin vengis vengés vengéssem vengésseu vengéssim vengéssiu vengí venj venja venjada venjades venjam venjant venjar venjara venjaran venjarem venjaren venjares venjareu venjaria venjarien venjaries venjarà venjaràs venjaré venjaríem venjaríeu venjassen venjasses venjassin venjassis venjat venjats venjau venjava venjaven venjaves venjo venjà venjàrem venjàreu venjàs venjàssem venjàsseu venjàssim venjàssiu venjàvem venjàveu v
díoltas a imirt ar

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
gaoth

ventilació /ben.ti.ɫa.siˈo/ /bən.ti.ɫə.siˈo/ /ven.ti.ɫa.siˈo/ /vən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
aeráil

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
gaothrán

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
cupa súcháin súiteoir

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
ál

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
gaofar

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ adj masc
Véineasach
Relatiu o pertanyent a Venus.

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ n masc
Véineasach

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
maicréal

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
briathar

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
briathartha
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verbalitz verbalitza verbalitzada verbalitzades verbalitzam verbalitzant verbalitzar verbalitzara verbalitzaran verbalitzarem verbalitzaren verbalitzares verbalitzareu verbalitzaria verbalitzarien verbalitzaries verbalitzarà verbalitzaràs verbalitzaré verbalitzaríem verbalitzaríeu verbalitzassen verbalitzasses verbalitzassin verbalitzassis verbalitzat verbalitzats verbalitzau verbalitzava verbalitzaven verbalitzaves verbalitze verbalitzem verbalitzen verbalitzes verbalitzessen verbalitzesses verbalitzessin verbalitzessis verbalitzeu verbalitzi verbalitzin verbalitzis verbalitzo verbalitzà verbalitzàrem verbalitzàreu verbalitzàs verbalitzàssem verbalitzàsseu verbalitzàssim verbalitzàssiu verbalitzàvem verbalitzàveu verbalitzés verbalitzéssem verbalitzésseu verbalitzéssim verbalitzéssiu verbalitzí v
cuir i bhfocail
Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
glas uaine
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
glas uaine
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
glasar
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
glasán darach
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
glasra

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ adj masc
scothghlas

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
maighdean

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
náire

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ adj masc
nimhiúil

veritable /be.ɾiˈta.βɫe/ /be.ɾiˈtab.bɫe/ /bə.ɾiˈta.βɫə/ /bə.ɾiˈtab.bɫə/ /ve.ɾiˈta.bɫe/ /ve.ɾiˈta.bɾa/ /və.ɾiˈtab.bɫə/ adj
fíor
Ajustat a la veritat, cert, real, ver.
Autèntic, pur.

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
fírinne
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
dearg rua
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
flanndearg

vermellós /ber.meˈʎos/ /beɾ.meˈʎos/ /bər.məˈʎos/ /veɾ.meˈʎos/ /vər.məˈjos/ /vəɾ.məˈʎos/ adj masc
scothdhearg

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
fíon mormónta

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
fearnóg

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
dúchasach

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
vearnais

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
bolgach

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
collach
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
véarsaíocht
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
leagan

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ adj
veirteabrach

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
veirteabrach

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
nimh
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
drualus

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
bíocunta

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
foiche beach chapaill
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
tráthnóna

vestir /besˈti/ /besˈtiɾ/ /bəsˈti/ /vesˈtiɾ/ /vəsˈti/ alg bal n-occ occ sept val vest vesteix vesteixen vesteixes vesteixi vesteixin vesteixis vesteixo vesten vestesc vestesqui vestesquin vestesquis vesti vestia vestida vestides vestien vesties vestiguem vestigueu vestim vestin vestint vestir vestira vestiran vestirem vestiren vestires vestireu vestiria vestirien vestiries vestirà vestiràs vestiré vestiríem vestiríeu vestis vestisc vestisca vestisquen vestisques vestissen vestisses vestissin vestissis vestit vestits vestiu vestix vestixen vestixes vestixo vests vestí vestíem vestíeu vestírem vestíreu vestís vestíssem vestísseu vestíssim vestíssiu vist vista visten vistes visti vistin vistis v
gléas
Cobrir el cos d'algú amb roba.

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
gúna

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
feisteas
Conjunt de vestits de què disposa una persona.

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
snáithe
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
tréidlia
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
guth
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val ve veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
feic
Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
brateolaíocht

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
comharsa
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
fíon
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
fíon dearg

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
coisí

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
aistear
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
taistealaí

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viatge viatgem viatgen viatges viatgessen viatgesses viatgessin viatgessis viatgeu viatgi viatgin viatgis viatgés viatgéssem viatgésseu viatgéssim viatgéssiu viatgí viatj viatja viatjada viatjades viatjam viatjant viatjar viatjara viatjaran viatjarem viatjaren viatjares viatjareu viatjaria viatjarien viatjaries viatjarà viatjaràs viatjaré viatjaríem viatjaríeu viatjassen viatjasses viatjassin viatjassis viatjat viatjats viatjau viatjava viatjaven viatjaves viatjo viatjà viatjàrem viatjàreu viatjàs viatjàssem viatjàsseu viatjàssim viatjàssiu viatjàvem viatjàveu v
taistil

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
creathafón

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
ainbhéas

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ n fem
tréimhseacht

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ adj masc
Victeoiriach

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
áitheas

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
saol beatha
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
físeán ceoil

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
cluiche físeán

videotrucada /bi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /bi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /vi.ðə.o.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ n fem
físghlaoch

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
gloine

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ n masc
baintreach fir
Persona amb el cònjuge mort.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
Fítneamach

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
cathais
Acció de vetllar, d'estar desvetllat durant la nit.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
fínéagar

vincle /ˈbiŋ.kɫe/ /ˈbiŋ.kɫə/ /ˈviŋ.kɫe/ /ˈviŋ.kɫə/ n masc
nasc

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
seo chugainn

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
fiche

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
fiche a cúig

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
dó is fiche

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
fiche a naoi

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
fiche a ceathair

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
fiche a seacht

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
fiche a sé

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
fiche a trí

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
aon is fiche

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
fiche a hocht

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
fichiú

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
fíonghort
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
vióla
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

viola de gamba n fem
bíol

viola de roda n fem
hurdaí-gurdaí

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
éigniú
Relació sexual forçada sense consentiment.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
foréigneach
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
dordveidhil

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
neart

violència domèstica n fem
foréigean baile

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
veidhlín fidil

viral /biˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ adj
víreasach
De propagació ràpida i massiva.

virar /biˈɾa/ /viˈɾa/ /viˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vir vira virada virades viram virant virar virara viraran virarem viraren virares virareu viraria virarien viraries virarà viraràs viraré viraríem viraríeu virassen virasses virassin virassis virat virats virau virava viraven viraves vire virem viren vires viressen viresses viressin viressis vireu viri virin viris viro virà viràrem viràreu viràs viràssem viràsseu viràssim viràssiu viràvem viràveu virés viréssem virésseu viréssim viréssiu virí v
cas

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
fear ionaid an rí

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
fíorúil

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
suáilce

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
víreas

visca /ˈbis.ka/ /ˈbis.kə/ /ˈbiʃ.ka/ /ˈvis.cə/ /ˈvis.ka/ /ˈvis.kə/ Interjection
go maire

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ n fem
bealaitheacht

visibilitat n fem
feiceáil

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
visír

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
ar cuairt

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
amharc
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
anamúlacht

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitimín

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
fíonsaothrú

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
gloiniú

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
beo
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
mair
Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
foclóirín

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
gutha

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
guta

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
gairmeach

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodca

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
eitilt
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
leicneán

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
Volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
eitil
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
bolcán

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
bolcánach
Relacionat amb els volcans.

voleibol /ˌbo.ɫejˈβɔɫ/ /ˌbɔ.ɫəjˈβɔɫ/ /ˌvo.ɫejˈbɔɫ/ /ˌvɔ.ɫəjˈbɔɫ/ n masc
eitpheil

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
is mian le iarr

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
sníomh
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
badhbh bultúr

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
imleabhar

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
óglach
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
deoin

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
aisig
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
bruach

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
cosán

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
eabhar
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
sibh

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
vóta
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vot vota votada votades votam votant votar votara votaran votarem votaren votares votareu votaria votarien votaries votarà votaràs votaré votaríem votaríeu votassen votasses votassin votassis votat votats votau votava votaven votaves vote votem voten votes votessen votesses votessin votessis voteu voti votin votis voto votà votàrem votàreu votàs votàssem votàsseu votàssim votàssiu votàvem votàveu votés votéssem votésseu votéssim votéssiu votí v
vótáil
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
ocht

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
ochtó

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ number
ochtódú

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
ochtú

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bolcáneolaíocht

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
soghonta

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
pit

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
bailí

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
clóiséad uisce
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
buaigh ar
Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
veirteabra

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
stuaic

vídua /ˈbi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.ə/ n fem
baintreach

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
Lochlannach

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
caolach

víric /ˈbi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ adj masc
víreasach

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
póló uisce

wiki /ˈwi.ki/ n masc
vicí

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
seacál

xamberg /t͡ʃamˈbɛɾk/ /ʃəmˈbɛrk/ n masc
hata cromdhuilleach

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
seaimpéin

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
beacán cnaipe

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
seampú
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
flip fleap

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
culaith reatha

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
bruitíneach

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
síoróip

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
guailleog
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
eangach
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
téal

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
múchán simléar
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
seineafóibe

xenòfob /ksəˈnɔ.fup/ /ʃeˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fup/ adj masc
seineafóbach

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xeanón

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
meadhg

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
steallaire

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
sábh láimhe
Serra amb un mànec en un extrem.

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
cabaire
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
aighneas

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
gíog

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
seiris

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
guma guma coganta

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
stócach
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
figiúr

xiitake /ʃi.iˈta.ke/ /ʃijˈta.ke/ n masc
síotaicé

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ adj masc
Sileach
Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ n masc
Sileach
Persona que habita o és originària de Xile.
xiléin
Mescla de tres isòmers estructurals de l'hidrocarbur aromàtic dimetilbenzè, de fórmula química C6H4(CH3)2

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xileafón

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
simpeansaí

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
leibideach
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

xinxa /ˈt͡ʃiɲ.t͡ʃa/ /ˈʃiɲ.ʃə/ n fem
míol leapa
Insecte hemípter, de color rogenc i cos aplanat, paràsit d’ambients domèstics mancats d’higiene, que xucla la sang produint picades irritants (Cimex lectularius).

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
Sínis
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Síneach Sínis
Individu de la Xina.
Sínis
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ adj
Cipireach
Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ n neut
Cipireach
Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
meacan bán

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiul xiula xiulada xiulades xiulam xiulant xiular xiulara xiularan xiularem xiularen xiulares xiulareu xiularia xiularien xiularies xiularà xiularàs xiularé xiularíem xiularíeu xiulassen xiulasses xiulassin xiulassis xiulat xiulats xiulau xiulava xiulaven xiulaves xiule xiulem xiulen xiules xiulessen xiulesses xiulessin xiulessis xiuleu xiuli xiulin xiulis xiulo xiulà xiulàrem xiulàreu xiulàs xiulàssem xiulàsseu xiulàssim xiulàssiu xiulàvem xiulàveu xiulés xiuléssem xiulésseu xiuléssim xiuléssiu xiulí v
lig fead

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
feadóg
So que resulta de l’acció de xiular.
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
cogar

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiuege xiuxiuegem xiuxiuegen xiuxiueges xiuxiuegessen xiuxiuegesses xiuxiuegessin xiuxiuegessis xiuxiuegeu xiuxiuegi xiuxiuegin xiuxiuegis xiuxiuegés xiuxiuegéssem xiuxiuegésseu xiuxiuegéssim xiuxiuegéssiu xiuxiuegí xiuxiueig xiuxiueja xiuxiuejada xiuxiuejades xiuxiuejam xiuxiuejant xiuxiuejar xiuxiuejara xiuxiuejaran xiuxiuejarem xiuxiuejaren xiuxiuejares xiuxiuejareu xiuxiuejaria xiuxiuejarien xiuxiuejaries xiuxiuejarà xiuxiuejaràs xiuxiuejaré xiuxiuejaríem xiuxiuejaríeu xiuxiuejassen xiuxiuejasses xiuxiuejassin xiuxiuejassis xiuxiuejat xiuxiuejats xiuxiuejau xiuxiuejava xiuxiuejaven xiuxiuejaves xiuxiuejo xiuxiuejà xiuxiuejàrem xiuxiuejàreu xiuxiuejàs xiuxiuejàssem xiuxiuejàsseu xiuxiuejàssim xiuxiuejàssiu xiuxiuejàvem xiuxiuejàveu v
bí ag cogarnach

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
suaitheadh
(anglicisme, patologia) trauma

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xoc xoca xocada xocades xocam xocant xocar xocara xocaran xocarem xocaren xocares xocareu xocaria xocarien xocaries xocarà xocaràs xocaré xocaríem xocaríeu xocassen xocasses xocassin xocassis xocat xocats xocau xocava xocaven xocaves xoco xocà xocàrem xocàreu xocàs xocàssem xocàsseu xocàssim xocàssiu xocàvem xocàveu xoque xoquem xoquen xoques xoquessen xoquesses xoquessin xoquessis xoqueu xoqui xoquin xoquis xoqués xoquéssem xoquésseu xoquéssim xoquéssiu xoquí v
pléasc

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
seacláid
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
tiománaí

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
súigh

xut al vol n masc
cic

xut franc n masc
cic saor

xut lliure n masc
cic saor

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xut xuta xutada xutades xutam xutant xutar xutara xutaran xutarem xutaren xutares xutareu xutaria xutarien xutaries xutarà xutaràs xutaré xutaríem xutaríeu xutassen xutasses xutassin xutassis xutat xutats xutau xutava xutaven xutaves xute xutem xuten xutes xutessen xutesses xutessin xutessis xuteu xuti xutin xutis xuto xutà xutàrem xutàreu xutàs xutàssem xutàsseu xutàssim xutàssiu xutàvem xutàveu xutés xutéssem xutésseu xutéssim xutéssiu xutí v
ciceáil
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàfec /ˈt͡ʃa.fek/ /ˈʃa.fek/ /ˈʃa.fək/ n masc
cith

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
sirriam

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
scilling

zambià /zam.biˈa/ adj masc
Saimbiach
Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ n masc
Saimbiach
Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
séabra

zel /ˈzɛɫ/ n masc
díograis
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zenit /zeˈnit/ /zəˈnit/ n masc
buaic na spéire

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
náid nialas
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
náid
Buit, el no res.

zig-zag /ˌziɡˈzak/ n masc
fiarlán

ziga-zaga /ˌzi.ɣaˈza.ɣa/ /ˌzi.ɣəˈza.ɣə/ n fem
fiarlán

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
sinc

zirconi n masc
siorcóiniam

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zó-eolaíocht

zífid de Gervais n masc
míol mór socach an tSrutha

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
An Afraic Afraic
Continent situat al sud d'Europa.

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Reithe

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artaimís

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Áise An Áise
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
an Ostair Ostair
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
India An India
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oscar

àbac /ˈa.bak/ n masc
fráma comhairimh abacas
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
abacas fráma comhairimh
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid n masc
aigéad
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
aigéad dí-ocsairibeanúicléasach

àcid ribonucleic n masc
aigéad ribeanúicléasach

àdhuc /ˈa.ðuk/ adv
fiú

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
Afáiris
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n neut
Afáiris
Individu d'un poble de la costa africana d'Eritrea, Etiòpia i Djibouti.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
lúfar

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
iolar fiolar
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
Acáinis

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
albam

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
ailgéabar

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
ancaire

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
lacha tonnóg

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
aingeal
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
angstram

ànim n masc
tiúin

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
anam
Part immaterial de la persona.
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
anóid

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
aimirne

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
proinn béile

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
Araibis
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
achar
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
ár
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

àrtic adj masc
Artach
Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ n masc
astaitín

àtic /ˈa.tik/ adj masc
Atacach
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
lochta
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
adamh

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ adj masc
Avárach
Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
Avárach
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
máthair mhór
Forma femenina de avi.

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
éadar

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
eistear

ètic adj masc
eiticiúil
Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
eitic

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
eitneachas

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
áitheas
Bon resultat, reeiximent.

és clar Interjection
ar ndóigh

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
innéacs
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.

ípsilon /ˈip.si.ɫon/ /ˈip.si.ɫun/ n fem
upsalón

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
cailleach oíche

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ n fem
oimiocrón
Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
ceoldráma

òptic n masc
radharceolaí
(professions) Persona que fabrica o ven instruments òptics.

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ n fem
optaic
Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
ubh

ós n masc
béar béar donn
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
broinn

útil adj
úsáideach