aire suffix
aire

asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ suffix
ase
S'utilitza per formar els noms dels enzims.

atge /ˈa.d͡ʒe/ /ˈa.d͡ʒə/ suffix
age

bi suffix
conophore

ble suffix
ble

-cit prefix
-cyte

ció /siˈo/ suffix
ation tion

cultura suffix
culture

ejar /eˈd͡ʒaɾ/ /eˈʒa/ /əˈd͡ʒa/ /əˈʒa/ -ege -egem -egen -eges -egessen -egesses -egessin -egessis -egeu -egi -egin -egis -egés -egéssem -egésseu -egéssim -egéssiu -egí -eig -eja -ejada -ejades -ejam -ejant -ejara -ejaran -ejarejar -ejarem -ejaren -ejares -ejareu -ejaria -ejarien -ejaries -ejarà -ejaràs -ejaré -ejaríem -ejaríeu -ejassen -ejasses -ejassin -ejassis -ejat -ejats -ejau -ejava -ejaven -ejaves -ejo -ejà -ejàrem -ejàreu -ejàs -ejàssem -ejàsseu -ejàssim -ejàssiu -ejàvem -ejàveu Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val suffix
oyer

et /ˈet/ /ˈət/ /ˈɛt/ suffix
et

ficació /fi.ka.siˈo/ /fi.kə.siˈo/ suffix
fication

ic suffix
ique
(química) Indica que es tracta d'una substància formada amb la valència major d'un element.

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ suffix
ifier

it suffix
ite

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
iser

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logie

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
ment
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

metre suffix
mètre

ot /ˈɔt/ suffix
ot
Augmentatiu expressiu.

ístic /ˈis.tik/ suffix
istique

úria /ˈu.ɾi.a/ /ˈu.ɾi.ə/ suffix
urie

AAO acronym
AAO

ABP acronym
APP

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
ADN

AFI /ˈa.fi/ acronym
API

AMPA /ˈam.pa/ /ˈam.pə/ acronym
APE

ARN /ˌaˌe.raˈe.na/ /ˌaˌe.rəˈe.nə/ acronym
ARN

Aaró pn
Aaron

Abat /aˈbat/ /əˈβat/ pn
Labbé
Cognom d’origen de dignitat

Abdon /abˈdon/ /əbˈdon/ pn
Abdon

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Abel

Abelard /a.beˈɫaɾt/ /ə.βəˈɫart/ pn
Abélard

Abigail /a.biˈɣajɫ/ /ə.βiˈɣajɫ/ pn
Abigaël

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abkhazie

Abner pn
Abner

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraham

Absalom /ap.saˈɫom/ /əp.səˈɫom/ pn
Absalom

Adalbert /a.ðaɫˈbɛɾt/ /ə.ðəɫˈβɛrt/ pn
Adalbert

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adam

Adela /aˈðɛ.ɫa/ /aˈðɛ.ɫɛ/ /əˈðɛ.ɫə/ pn
Adèle

Adelaida /a.ðeˈɫaj.ða/ /ə.ðəˈɫaj.ðə/ pn
Adélaïde

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Adolphe

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adonis
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Adrien

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afghanistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agapit /a.ɣaˈpit/ /ə.ɣəˈpit/ pn
Agapit

Agenor /aˈd͡ʒe.noɾ/ /aˈʒe.nor/ /əˈʒə.noɾ/ /əˈʒɛ.nur/ pn
Agénor

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ pn
Agnès

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Augustin
Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Ais de Provença pn
Aix-en-Provence

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Albert

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albanie
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Coran

Aleix /aˈɫejʃ/ /əˈɫeʃ/ pn
Alexis

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Allemagne

Alenyà /a.ɫeˈɲa/ /ə.ɫəˈɲa/ pn
Alénya

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alexandre

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Alger

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpes

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
Autel

Altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ pn
Très-Haut

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ pn
Alice
Prenom femení

Amazònia /a.maˈzɔ.ni.a/ /ə.məˈzɔ.ni.ə/ pn
Amazonie

Amfitrite /aɱ.fiˈtɾi.te/ /əɱ.fiˈtɾi.tə/ pn
Amphitrite

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amérique

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Amérique du Nord

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Amérique du Sud

Anahita /a.naˈi.ta/ /ə.nəˈi.tə/ pn
Anahita

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Anastase

Anaís /a.naˈis/ /ə.nəˈis/ pn
Anaïs
Prenom femení

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorre
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
André

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromaque

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Andromède

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Angleterre
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Angostrina /aŋ.ɡosˈtɾi.na/ /əŋ.ɡosˈtɾi.nə/ /əŋ.ɡusˈtɾi.nə/ pn
Angoustrine

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Anguilla

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Anne
Prenom femení

Anselm /anˈsɛɫm/ /ənˈsɛɫm/ pn
Anselme
Prenom masculí

Ansinyà /an.siˈɲa/ /ən.siˈɲa/ pn
Ansignan

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua-et-Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ pn
Antioche

Antoní pn
Antonin
Prenom masculí

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antarctique

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Anvers

Apama /aˈpa.ma/ /əˈpa.mə/ pn
Apama

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Apollon

Apol·lònia /a.poɫˈɫɔ.ni.a/ /a.poˈɫɔ.ni.a/ /ə.poɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Appolonie

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Verseau

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aix-la-Chapelle Aguisgrano

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Aquitaine

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragon

Aran /aˈɾan/ /əˈɾan/ pn
Aran

Arboçols /ər.buˈsoɫs/ /ər.buˈsoɫs/ /əɾ.βoˈsoɫs/ /əɾ.βuˈsoɫs/ pn
Arboussols

Arete /aˈɾe.te/ /əˈɾe.tə/ pn
Arété

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentine
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ pn
Ariège

Ariàrates /a.ɾiˈa.ɾa.tes/ /ə.ɾiˈa.ɾə.təs/ pn
Ariarathe

Arles /ˈar.ɫəs/ /ˈaɾ.ɫes/ pn
Arles-sur-Tech

Arlet /aɾˈɫet/ /ərˈɫɛt/ /əɾˈɫət/ pn
Arlette
Prenom femení

Armand /arˈman/ /aɾˈman/ /aɾˈmant/ /ərˈman/ /əɾˈmant/ pn
Armand
Prenom masculí

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arnaud

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Archimède

Arseni /aɾˈsɛ.ni/ /ərˈsɛ.ni/ pn
Arsène
Prenom masculí

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Arthur

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturies

Atsat /atˈsat/ /ətˈsat/ pn
Axat

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australie
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Avignon
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Açores

Badalona /ba.ðaˈɫo.na/ /bə.ðəˈɫo.nə/ pn
Badalone

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Balance

Balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ pn
Baleine

Baltasar /baɫ.taˈza/ /baɫ.taˈzaɾ/ /bəɫ.təˈza/ pn
Balthazar
Prenom masculí

Bao /ˈba.o/ /ˈba.u/ /ˈba.u/ /ˈbow/ pn
Baho

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelone
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Barthélemy Barthélémy

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bavière

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ pn
Béatrice

Bellestar /be.ʎesˈta/ /be.ʎesˈtaɾ/ /bə.ʎəsˈta/ pn
Bélesta

Bel·lona /beɫˈɫo.na/ /beˈɫo.na/ /bəɫˈɫo.nə/ /bəˈɫo.nə/ pn
Bellone

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Benoît
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Beneta /beˈne.ta/ /bəˈnɛ.tə/ pn
Bénédicte
Prenom femení

Berenguer /be.ɾeŋˈɡe/ /be.ɾeŋˈɡeɾ/ /bə.ɾəŋˈɡe/ pn
Bérenger
Prenom masculí

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermudes

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ pn
Barnabé

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bernard
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Gémeaux

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Bethléem

Biblis /ˈbi.bɫis/ /ˈbi.βɫis/ /ˈbib.bɫis/ pn
Byblis

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Biélorussie
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Bigorra /biˈɣɔ.ra/ /biˈɣɔ.rɔ/ /biˈɣɔ.rə/ pn
Bigorre

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Birmanie
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Blaise
Prenom masculí

Blaia /ˈbɫa.ja/ /ˈbɫa.jə/ pn
Blaise

Blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ pn
Blanche
Prenom femení

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Bohême

Bolquera /boɫˈke.ɾa/ /boɫˈke.ɾə/ /buɫˈke.ɾə/ pn
Bolquère

Bompàs /bomˈpas/ /bumˈpas/ pn
Bompas

Bordeus /boɾˈðɛws/ /burˈðɛws/ pn
Bordeaux

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Bourgogne

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
Bouvier
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brageirac pn
Bergerac

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandebourg

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brésil
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Brême

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Bruges

Brullà /bɾuˈʎa/ pn
Brouilla

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Bruxelles

Brúixola /ˈbɾu.ʃo.ɫa/ /ˈbɾu.ʃo.ɫə/ /ˈbɾu.ʃu.ɫə/ /ˈbɾuj.ʃo.ɫa/ pn
Boussole

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Bouddha

Bulaternera /ˌbu.ɫa.teɾˈne.ɾa/ /ˌbu.ɫə.tərˈne.ɾə/ pn
Bouleternère

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgarie

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burí /buˈɾi/ pn
Burin

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgique
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
bible Bible
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnie-Herzégovine Bosnie-et-Herzégovine
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CAP acronym
CAPES

CCOO acronym
CO

CRP acronym
CRP

CV acronym
CV
Sigles de cavall de vapor.

Ca Major pn
Grand Chien

Ca Menor pn
Petit Chien

Cabanassa /ka.βaˈna.sa/ /kə.βəˈna.sə/ pn
La Cabanasse

Cabellera de Berenice pn
Chevelure de Bérénice

Caiman /kajˈman/ /kəjˈman/ pn
îles Caïmans

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Caire

Calmella /kaɫˈme.ʎa/ /kəɫˈme.ʎə/ pn
Calmeilles

Cam /ˈkam/ pn
Cham

Camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ pn
Caméléon

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Cambodge
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Cameles /kaˈme.ɫes/ /kəˈme.ɫəs/ pn
Camélas

Camil·la /kaˈmi.ɫa/ /kaˈmiɫ.ɫa/ /kəˈmi.ɫə/ /kəˈmiɫ.ɫə/ pn
Camille

Campome /kamˈpo.me/ /kəmˈpo.mə/ /kəmˈpo.mə/ /kəmˈpu.mə/ pn
Campôme

Campossí /kam.poˈsi/ /kəm.poˈsi/ /kəm.puˈsi/ pn
Campoussy

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Canada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Canavelles /ka.naˈve.ʎes/ /ka.naˈβe.ʎes/ /kə.nəˈve.ʎəs/ /kə.nəˈβe.ʎəs/ pn
Canaveilles

Canigó /ka.niˈɣo/ /kə.niˈɣo/ /kə.niˈɣo/ /kə.niˈɣu/ pn
Canigou

Cantàbria /kanˈta.bɾi.a/ /kənˈta.βɾi.ə/ pn
Cantabrie

Cap d'Any pn
nouvel an

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Capricorne
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Caramany /ka.ɾaˈmaɲ/ /kə.ɾəˈmaɲ/ pn
Caramany
Municipi de la Fenolleda.

Carina pn
Carine
Prenom femení

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Charles

Carlota /karˈɫɔ.ta/ /kaɾˈɫɔ.ta/ /kaɾˈɫɔ.tɔ/ /kərˈɫɔ.tə/ pn
Charlotte
Prenom femení

Casafabre /ˌka.zaˈfa.bɾe/ /ˌka.zəˈfa.βɾə/ pn
Casefabre

Cassanyes /kaˈsa.ɲes/ /kəˈsa.ɲəs/ pn
Cassagnes
Municipi de la Fenolleda.

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ pn
Cassiopée

Castellnou /kasˌteʎˈnɔw/ /kəsˌteʎˈnow/ /kəsˌteʎˈnɔw/ /kəsˌteʎˈnɔw/ pn
Castelnou

Castelló /kas.teˈʎo/ /kəs.təˈʎo/ pn
Châtillon
Municipi de la Plana Alta i capital de província, de nom complet Castelló de la Plana.
Cognom d’origen toponímic

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Catalogne
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Catalunya del Nord pn
Catalogne Nord

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Catherine
Prenom femení

Catllà /kaʎˈʎa/ /kaˈʎa/ /kəɫˈɫa/ /kəʎˈʎa/ pn
Catllar

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Catane

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Caucase

Cavallet /ka.vaˈʎet/ /ka.βaˈʎet/ /kə.vəˈʎət/ /kə.vəˈʎɛt/ /kə.βəˈʎɛt/ pn
Petit Cheval

Cavallet de Pintor pn
Peintre

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Caïn

Cebrià /se.bɾiˈa/ /sə.βɾiˈa/ pn
Cyprien
Prenom masculí

Cecília /seˈsi.ɫi.a/ /səˈsi.ɫi.ə/ pn
Cécile
Prenom femení

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Céphée

Cena /ˈse.na/ /ˈsɛ.nə/ n fem
Cène

Censà /senˈsa/ /sənˈsa/ pn
Sansa

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ pn
Centaure

Centernac /sen.teɾˈnak/ /sən.tərˈnak/ pn
Saint-Arnac

Cerdanya /seɾˈða.ɲa/ pn
Cerdagne
Comarca de Catalunya amb capital a Puigcerdà.

Ceret /seˈɾet/ /səˈɾet/ pn
Céret

Christmas /ˈkɾiz.mas/ pn
île Christmas

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Cygne

Cinquagesma n fem
Pentecôte

Circe /ˈsir.sə/ /ˈsiɾ.se/ pn
Circé

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Cité du Vatican
El Vaticà.

Clairà /kɫajˈɾa/ /kɫəjˈɾa/ pn
Claira

Clara pn
Claire
Prenom femení

Clementina /kɫə.mənˈti.nə/ pn
Clémentine
Prenom femení

Clemença /kɫeˈmɛn.sa/ /kɫəˈmɛn.sə/ pn
Clémence
Prenom femení

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Cléopâtre
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Climent /kɫiˈmen/ /kɫiˈment/ pn
Clément
Prenom masculí

Clio /ˈkɫi.o/ /ˈkɫi.u/ pn
Clío
Prenom femení

Coblença /kobˈbɫɛn.sa/ /kobˈbɫɛn.sə/ /koˈbɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sɛ/ /kubˈbɫɛn.sə/ /kuˈβɫɛn.sə/ pn
Coblence
Ciutat de Renània-Palatinat a Alemanya en el conflent del Rin i el Mosel·la.

Cocos /ˈko.kos/ pn
îles Cocos (Keeling)

Codalet /ko.ðaˈɫet/ /ko.ðəˈɫət/ /ku.ðəˈɫɛt/ pn
Codalet

Coloma /koˈɫo.ma/ /koˈɫo.mə/ /kuˈɫo.mə/ pn
Colombe
Constel·lació austral situada el Ca Major, la Llebre, el Burí, el Cavallet de Pintor i la Popa.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Colombie
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ pn
Compas

Conat /koˈnat/ /kuˈnat/ pn
Conat

Constantina /kons.tanˈti.na/ /kons.tənˈti.nə/ /kuns.tənˈti.nə/ pn
Constantine

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Constantin
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Constance
Prenom femení
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Conòsols /koˈnɔ.zoɫs/ /kuˈno.zuɫs/ /kuˈnɔ.zuɫs/ pn
Counozouls

Copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ pn
Coupe

Corb /ˈkɔrp/ pn
Corbeau

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Corfou

Corona Austral pn
Couronne australe

Corona Boreal pn
Couronne boréale

Corpus /ˈkɔr.pus/ pn
fête-Dieu

Corresa pn
Corrèze

Cortsaví /kor.saˈβi/ /koɾ.saˈvi/ /koɾ.saˈβi/ /koɾ.səˈvi/ /kur.səˈvi/ /kur.səˈβi/ pn
Corsavy

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Côme

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Côte d'Ivoire
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Costoja /kosˈto.d͡ʒa/ /kosˈto.ʒa/ /kosˈto.ʒə/ /kusˈto.ʒə/ pn
Coustouges

Cotlliure /koʎˈʎiw.ɾe/ /koˈʎiw.ɾe/ /kuʎˈʎiw.ɾə/ /kuˈʎiw.ɾə/ pn
Collioure

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Cocher

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Cancer

Creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ pn
Créateur

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Crète
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Cretaci /kɾeˈta.si/ /kɾəˈta.si/ n masc
Crétacé

Creu del Sud pn
Croix du Sud

Crist /ˈkɾist/ pn
Christ

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Christine
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Christophe
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Croatie
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cunegunda pn
Cunégonde
Prenom femení

Curaçao /ku.ɾaˈsa.o/ pn
Curaçao

Cànoes /ˈka.no.es/ /ˈka.nu.əs/ /ˈka.nu.əs/ /ˈka.nus/ pn
Canohès

Cèlia /ˈsɛ.li.a/ /ˈsɛ.ɫi.ə/ pn
Célia

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Corse

DIU /ˈdiw/ acronym
DIU

DVD /ˌdeˌveˈðe/ /ˌdeˌveˈðe/ /ˌdeˌβeˈðe/ acronym
DVD

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmatie

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damas

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Danube

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
David
Prenom masculí

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Diane

Dido /ˈdi.ðo/ /ˈdi.ðu/ pn
Didon
(mitologia grega) Princesa de Tir, germana de Pigmalió, fundadora llegendària i primera reina de Cartago.

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Danemark
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Diomedes /di.oˈmɛ.ðes/ /di.oˈmɛ.ðəs/ /di.uˈmɛ.ðəs/ pn
Diomède

Dione /diˈo.ne/ pn
Dioné

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dionysos
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Denis
Prenom masculí

Djibouti pn
Djibouti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dniéper /niˈe.per/ pn
Dniepr

Dofí /doˈfi/ /duˈfi/ pn
Dauphin

Dorres /ˈdo.res/ /ˈdo.rəs/ pn
Dorres

Dragó /dɾaˈɣo/ /dɾəˈɣo/ pn
Dragon

Dàmocles /ˈda.mo.kɫes/ /ˈda.mo.kɫəs/ /ˈda.mu.kɫəs/ pn
Damoclès

Déu pn
Dieu

Déu me'n guard /ˌdew.meŋˈɡwaɾt/ /ˌdew.məŋˈɡwart/ Interjection
Dieu me'n garde

Déu n'hi do /ˌdew.niˈðo/ adv
pas mal

EAO acronym
EAO

EEES acronym
EEES

EER acronym
EER

EVA acronym
EVA

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Èbre

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Édouard
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Égypte
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Eina /ˈej.na/ /ˈej.nə/ pn
Eyne

Elisea pn
Elisée
Prenom femení

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Élisée

Eloi /eˈɫɔj/ /əˈɫɔj/ pn
Éloi
Prenom masculí

Eloïna pn
Éloïne
Prenom femení

Eloïsa /e.ɫoˈi.za/ /ə.ɫoˈi.zə/ /ə.ɫuˈi.zə/ pn
Éloïse
Prenom femení

Elsa pn
Elsa
Prenom femení

Elvira /eɫˈvi.ɾa/ /eɫˈβi.ɾa/ /əɫˈvi.ɾə/ /əɫˈβi.ɾə/ pn
Elvire
Prenom femení d’origen germànic

Elòdia pn
Élodie
Prenom femení

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Émile

Emiliana pn
Émilienne
Prenom femení

Emilià /e.mi.ɫiˈa/ /ə.mi.ɫiˈa/ pn
Émilien

Emma pn
Emma
Prenom femení

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Émilie
Prenom femení

Enone /eˈnɔ.ne/ /əˈnɔ.nə/ pn
Œnone

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Henri
Prenom masculí

Entrevalls /ˌen.tɾeˈvaʎs/ /ˌen.tɾeˈβaʎs/ /ˌen.tɾeˈβaʎʃ/ /ˌen.tɾəˈvaʎs/ /ˌen.tɾəˈβaʎs/ pn
Entre-Valls

Enveig /emˈbɛt͡ʃ/ /eɱˈvɛt͡ʃ/ /əmˈbɛt͡ʃ/ /əɱˈvɛt͡ʃ/ pn
Enveitg

Eos /ˈɛ.os/ /ˈɛ.us/ pn
Éos

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Équateur
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Er /ˈer/ /ˈert/ pn
Err

Eridà /e.ɾiˈða/ /ə.ɾiˈða/ pn
Éridan

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Érythrée
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ pn
Ermiñi
Prenom masculí

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Ernest
Prenom masculí d’origen germànic

Ernestina pn
Ernestine
Prenom femení d’origen germànic

Esaú pn
Ésaü
Prenom masculí

Escaire /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ pn
Règle

Escaró /es.kaˈɾo/ /əs.kəˈɾo/ /əs.kəˈɾo/ /əs.kəˈɾu/ pn
Escaro

Esclarmonda pn
Esclarmonde
Prenom femení d’origen germànic

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Scorpion

Escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ pn
Sculptor

Escut /esˈkut/ /əsˈkut/ pn
Écu de Sobieski

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Écosse

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slovaquie
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovénie
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Espagne
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Espirà /es.piˈɾa/ /əs.piˈɾa/ pn
Espira

Estagell /es.taˈd͡ʒeʎ/ /es.taˈʒeʎ/ /əs.təˈʒeʎ/ pn
Estagel

Estanislau /es.ta.nizˈɫaw/ /əs.tə.nizˈɫaw/ pn
Stanislas
Prenom masculí

Estavar /es.taˈvaɾ/ /es.taˈβa/ /es.taˈβaɾ/ /əs.təˈva/ /əs.təˈβa/ pn
Estavar

Estefania /es.te.faˈni.a/ /əs.tə.fəˈni.ə/ pn
Stéphanie
Prenom femení

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ pn
Esther

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Stéphane Étienne
Prenom masculí

Estoer /es.toˈe/ /es.toˈeɾ/ /əs.toˈe/ /əs.tuˈe/ pn
Estoher

Estruc /esˈtɾuk/ /əsˈtɾuk/ pn
Astruc
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonie
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Éthiopie
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrasi /ewˈfɾa.zi/ /əwˈfɾa.zi/ pn
Euphraise
Prenom masculí

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Euphrate

Eufràsia /euˈfɾa.zi.a/ /əwˈfɾa.zi.ə/ pn
Euphrasie
Prenom femení

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Eugène

Eulàlia /ewˈɫa.ɫi.a/ /əwˈɫa.ɫi.ə/ pn
Eulalie
Prenom femení

Eunòmia /ewˈnɔ.mi.a/ /əwˈnɔ.mi.ə/ pn
Eunomie

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europe

Eus /ˈews/ pn
Eus

Euterpe /ewˈtɛɾ.pe/ /əwˈtɛr.pə/ pn
Euterpe

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Ève

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Philippe

Feliu /feˈɫiw/ /fəˈɫiw/ pn
Félix

Felluns /feˈʎuns/ /fəˈʎuns/ pn
Felluns

Fenollet /fe.noˈʎet/ /fə.noˈʎət/ /fə.nuˈʎɛt/ pn
Fenouillet

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ pn
Phénicie

Fermí /feɾˈmi/ /fərˈmi/ pn
Firmin

Ferran pn
Ferrand Fernand

Fillols /fiˈʎoɫs/ pn
Fillols

Filomela /fi.ɫoˈme.ɫa/ /fi.ɫoˈmə.ɫə/ /fi.ɫuˈmɛ.ɫə/ pn
Philomèle

Finestret /fi.nesˈtɾet/ /fi.nəsˈtɾet/ pn
Finestret

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finlande
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandre Flandres

Flora /ˈfɫɔ.ɾa/ /ˈfɫɔ.ɾə/ pn
Flora

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florence
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Focea /foˈsɛ.a/ /foˈsɛ.ə/ /foˈsɛ.ɛ/ /fuˈsɛ.ə/ pn
Phocée

Font-rabiosa /ˌfon.ra.biˈo.za/ /ˌfon.rə.biˈo.zə/ /ˌfon.rə.βiˈo.zə/ /ˌfun.rə.βiˈu.zə/ pn
Fontrabiouse

Font-romeu /ˌfun.ruˈmew/ /ˌfɔn.roˈmew/ /ˌfɔn.ruˈmew/ pn
Font-Romeu

Fontpedrosa /ˌfom.peˈðɾo.za/ /ˌfom.pəˈðɾo.zə/ /ˌfom.pəˈðɾo.zə/ /ˌfum.pəˈðɾu.zə/ pn
Fontpédrouse

Formiguera /foɾ.miˈɣe.ɾa/ /foɾ.miˈɣe.ɾə/ /fur.miˈɣe.ɾə/ pn
Formiguères

Forn /ˈforn/ pn
Fourneau

Forques /ˈfor.kəs/ /ˈfoɾ.kes/ /ˈfoɾ.kəs/ /ˈfur.kəs/ pn
Fourques

Fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ pn
Fosse

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
François

Francina /fɾanˈsi.na/ /fɾənˈsi.nə/ pn
Francine

França /ˈfɾan.sə/ pn
France
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Frederic /fɾe.ðeˈɾik/ /fɾə.ðəˈɾik/ pn
Frédéric
Prenom masculí

Fullà /fuˈʎa/ pn
Fuilla

Fèlix /ˈfɛ.ɫiks/ pn
Félix

Fènix /ˈfɛ.niks/ pn
Phénix

Gall Dindi pn
Paon

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gand

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
Garonne

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Gascogne

Gaspar /ɡasˈpa/ /ɡasˈpaɾ/ /ɡəsˈpa/ pn
Gaspard

Gemínids /d͡ʒeˈmi.nits/ /ʒəˈmi.nits/ pn
Géminides

Gerard /d͡ʒeˈɾaɾt/ /ʒəˈɾart/ pn
Gérard

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginclar /d͡ʒiŋˈkɫa/ /d͡ʒiŋˈkɫaɾ/ /ʒiŋˈkɫa/ pn
Gincla

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Genève
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Guenièvre
Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
Girafe

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Gérone

Gisela /d͡ʒiˈzɛ.ɫa/ /d͡ʒiˈzɛ.ɫɛ/ /ʒiˈzɛ.ɫə/ pn
Giselle
Prenom femení

Glorianes /ɡɫo.ɾiˈa.nes/ /ɡɫo.ɾiˈa.nəs/ /ɡɫu.ɾiˈa.nəs/ pn
Glorianes

Gran Bretanya pn
Grande-Bretagne
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Grégoire

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Groenland

Grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ pn
Grue

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Grèce
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guadeloupe /ɡwa.ðeˈɫup/ /ɡwə.ðəˈɫup/ pn
Guadeloupe

Guaiana Francesa pn
Guyane française

Guam /ˈɡwam/ pn
Guam

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Guernesey

Guiana pn
Guyenne

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Guillaume
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea /ɡiˈnɛ.ə/ pn
Guinée
Estat africà fronterer amb Guinea Bissau, el Senegal, el Mali, la Costa d'Ivori, Libèria i Sierra Leone, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Petit Renard
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Guy
Prenom masculí

Hathor /ˈa.tor/ pn
Hathor

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Hélène

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Héra

Hidra femella pn
Hydre

Hidra mascle pn
Hydre mâle

Higiea /i.d͡ʒiˈɛ.a/ /i.d͡ʒiˈɛ.ɛ/ /i.ʒiˈɛ.a/ /i.ʒiˈɛ.ə/ pn
Hygie

Hispània /isˈpa.ni.a/ /isˈpa.ni.ə/ pn
Hispanie

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hong Kong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Hongrie
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Horace

Humbert /umˈbɛrt/ pn
Humbert

Hècuba /ˈɛ.ku.ba/ /ˈɛ.ku.βə/ pn
Hécube

Hèrcules /ˈɛr.ku.ɫəs/ /ˈɛɾ.ku.ɫes/ pn
Hercule

IA /ˌiˈa/ acronym
IA

IBI /ˈi.βi/ acronym
IPI

IPC /ˌiˌpeˈse/ acronym
IPC

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
TVA

Ia /ˈi.a/ /ˈi.ə/ pn
Yvette

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignace

Illa /ˈi.ʎa/ /ˈi.ʎə/ pn
Ille-sur-Têt

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Lumières

Indi pn
Indien

Ino /ˈi.no/ pn
Ino

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iocasta pn
Jocaste
Prenom femení

Iolanda /joˈɫan.da/ /juˈɫan.də/ pn
Yolande
Prenom femení

Iran pn
Iran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Ireneu /i.ɾeˈnɛw/ /i.ɾəˈnɛw/ pn
Irénée

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irelande Irlande
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isa /ˈi.za/ /ˈi.zə/ pn
Isa
Prenom femení

Isabel pn
Isabelle
Prenom femení

Isaura /iˈzaw.ɾa/ /iˈzaw.ɾə/ pn
Isaure

Isis /ˈi.zis/ pn
Isis

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Islande
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Ismene /izˈme.ne/ /izˈmə.nə/ /izˈmɛ.nə/ pn
Ismène

Isolda pn
Yseult
Prenom femení

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italie
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Iu /ˈiw/ pn
Yves

Ivette pn
Yvette
Prenom femení

Ivona /iˈvo.na/ /iˈvo.nə/ /iˈβo.na/ /iˈβo.nə/ pn
Yvonne
Prenom femení

Ivó /iˈvo/ /iˈvo/ /iˈβo/ pn
Yvon

Ix /ˈiʃ/ pn
Hix

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Ixion

Jacint /d͡ʒaˈsin/ /d͡ʒaˈsint/ /ʒəˈsin/ /ʒəˈsint/ pn
Hyacinthe

Jacinta /d͡ʒaˈsin.ta/ /ʒəˈsin.tə/ pn
Jacinthe
Prenom femení

Jacob /d͡ʒaˈkɔp/ /ʒəˈkɔp/ pn
Jacob
Prenom masculí

Jacqueline pn
Jacqueline
Prenom femení

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japon
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jasmina pn
Yasmine
Prenom femení

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Jacques
Prenom masculí

Jaumeta pn
Jacqueline
Prenom femení

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jéhovah

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Jérôme

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Jersey

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Jean
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Jeanne
Prenom femení

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Georges

Josefina /d͡ʒo.zeˈfi.na/ /ʒo.zəˈfi.nə/ /ʒu.zəˈfi.nə/ pn
Joséphine
Prenom femení

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Joseph

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Jules

Juliana /d͡ʒu.ɫiˈa.na/ /ʒu.ɫiˈa.nə/ pn
Émilien

Julià /d͡ʒu.ɫiˈa/ /ʒu.ɫiˈa/ pn
Julien

Jóc /ˈʒok/ /ˈʒok/ /ˈʒuk/ pn
Joch

Jújols /ˈd͡ʒu.d͡ʒoɫs/ /ˈd͡ʒu.ʒoɫs/ /ˈʒu.ʒoɫs/ /ˈʒu.ʒuɫs/ pn
Jujols

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Julie

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kaboul

Karen pn
Karen
Prenom femení

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenya
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Kirghizistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Kàtmandu /ˈkad.man.du/ /ˈkad.mən.du/ pn
Katmandou

Laci /ˈɫa.si/ pn
Latium
(topònim) Regió administrativa d'Itàlia.
(història) Antiga regió d'Itàlia.

Lacònia /ɫaˈkɔ.ni.a/ /ɫəˈkɔ.ni.ə/ pn
Laconie

Ladislau pn
Vladislas
Prenom masculí

Lancelot pn
Lancelot
Prenom masculí

Lançac /ɫanˈsak/ /ɫənˈsak/ pn
Lansac

Lavínium /ɫaˈvi.ni.um/ /ɫaˈβi.ni.um/ /ɫəˈvi.ni.um/ /ɫəˈβi.ni.um/ pn
Lavinium

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letícia /leˈti.si.a/ /ɫəˈti.si.ə/ pn
Lætitia
Prenom femení

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Lettonie
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Leònids /ɫeˈɔ.nits/ pn
Léonides

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Liège

Linx /ˈɫiɲʃ/ pn
Lynx

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lisbonne

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lituanie
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ /ʎəŋ.ɡərˈdaʃ/ pn
Lézard

Llauró /ʎawˈɾo/ /ʎəwˈɾo/ /ʎəwˈɾo/ /ʎəwˈɾu/ pn
Llauro

Llebre /ˈʎe.bɾe/ /ˈʎe.βɾə/ pn
Lièvre

Llebrers /ʎeˈbɾeɾs/ /ʎeˈβɾes/ /ʎəˈβɾes/ pn
Chiens de chasse

Lleó /ʎəˈo/ pn
Lion
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Lleó Menor pn
Petit Lion

Llo /ˈʎo/ pn
Llo

Llop /ˈʎop/ pn
Loup
Prenom masculí
Constel·lació austral situada entre la Balança, Centaure, el Compas, Escaire i l’Escorpió.

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lucas
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
Lune

Llupià /ʎu.piˈa/ pn
Llupia

Lluç pn
Luc
Prenom masculí

Lluçana pn
Lucienne
Prenom femení

Lluís /ʎuˈis/ pn
Louis

Lluïsa /ʎuˈi.za/ /ʎuˈi.zə/ pn
Louise
Prenom femení

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Londres

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Louvain

Ludovic pn
Ludovic
Prenom masculí

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luxembourg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lydie
Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Macao

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Macédoine
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Macédoine du Nord
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagascar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ pn
Madeleine
Prenom femení

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Mayence

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malte
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Man /ˈman/ pn
île de Man

Manuel /ma.nuˈɛɫ/ /mə.nuˈɛɫ/ pn
Emmanuel
Prenom masculí

Marc /ˈmark/ pn
Marc

Marcel·la /marˈsɛɫ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫɛ/ /maɾˈsɛɫ.ɫa/ /mərˈsɛ.ɫə/ /mərˈsɛɫ.ɫə/ /məɾˈsɛɫ.ɫə/ pn
Marcelle
Prenom femení

Marcel·lí /maɾ.seɫˈɫi/ /maɾ.seˈɫi/ /mər.səɫˈɫi/ /mər.səˈɫi/ /məɾ.səɫˈɫi/ pn
Marcelin

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Marie
Prenom femení d’origen cristià

Maria Anna pn
Marie-Anne
Prenom femení

Marianna /ma.ɾiˈan.na/ /mə.ɾiˈan.nə/ pn
Marianne
Prenom femení

Marina /məˈɾi.nə/ pn
Marine
Prenom femení

Marion pn
Marion
Prenom femení

Mariona /ma.ɾiˈo.na/ /mə.ɾiˈo.nə/ pn
Marion
Prenom femení

Marlena /marˈɫɛ.na/ /maɾˈɫɛ.na/ /maɾˈɫɛ.nɛ/ /mərˈɫɛ.nə/ pn
Marlène
Prenom femení

Marqueixanes /mar.kejˈʃa.nes/ /maɾ.kejˈʃa.nes/ /maɾ.keˈʃa.nes/ /mər.kəˈʃa.nəs/ /məɾ.kiˈʃa.nəs/ /məɾ.kəˈʃa.nəs/ pn
Marquixanes

Marroc /məˈrɔk/ pn
Maroc
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marrakech

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marseille

Mart pn
Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ pn
Marthe
Prenom femení

Martina /maɾˈti.na/ /mərˈti.nə/ pn
Martine
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinique

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Martin

Matamala /ˌma.taˈma.ɫa/ /ˌma.təˈma.ɫə/ pn
Matemale

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Matthieu
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matilde pn
Mathilde
Prenom femení

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Mathusalem

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Maurice
Prenom masculí
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauritanie
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Maurí /mawˈɾi/ /məwˈɾi/ pn
Maury

Maximilià /mak.si.mi.ɫiˈa/ /mək.si.mi.ɫiˈa/ pn
Maximilien

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mayotte

Maó /maˈo/ /məˈo/ /ˈmo/ pn
Port Mahon

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Médée

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ pn
Méduse

Melcior /meɫ.siˈo/ /meɫ.siˈoɾ/ /məɫ.siˈo/ pn
Melchior

Melissa pn
Melissa
Prenom femení

Melpomene /meɫ.poˈmɛ.ne/ /məɫ.poˈmɛ.nə/ /məɫ.puˈmɛ.nə/ pn
Melpomène

Melquisedec pn
Melchisédech
Prenom masculí

Menera /meˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ pn
Lamanère

Mentet /menˈtet/ /mənˈtet/ pn
Mantet

Microscopi /mi.kɾosˈkɔ.pi/ /mi.kɾusˈkɔ.pi/ pn
Microscope

Millars /miˈʎas/ /miˈʎaɾs/ pn
Millas
Municipi del Rosselló situat a l’oest de Perpinyà.

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Michel Michaël
Prenom masculí d’origen hebreu

Mireia /miˈɾɛ.ja/ /miˈɾɛ.jə/ /miˈɾɛ.jɛ/ pn
Mireille

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Mississippi

Mitridates /mi.tɾiˈða.tes/ /mi.tɾiˈða.təs/ pn
Mithridate

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldavie
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Molig /moˈɫit͡ʃ/ /muˈɫit͡ʃ/ pn
Molitg

Moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ pn
Meunier
Cognom d’origen d’ofici

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolie
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montréal

Montboló /mom.boˈɫo/ /mum.buˈɫo/ /mum.buˈɫu/ pn
Montbolo

Montecarlo /ˌmon.teˈkaɾ.ɫo/ /ˌmon.təˈkar.ɫo/ pn
Monte-Carlo

Montenegro pn
Monténégro

Montesquiu /mon.tesˈkiw/ /mon.təsˈkiw/ /mun.təsˈkiw/ pn
Montesquieu
Municipi del Rosselló situat a l’Albera, a l’est del Voló, amb determinant modern Montesquiu d’Albera.

Montferrer /moɱ.feˈre/ /moɱ.feˈreɾ/ /moɱ.fəˈre/ /muɱ.fəˈre/ pn
Montferrer

Montfort /moɱˈfɔɾt/ /muɱˈfɔrt/ pn
}}
Municipi de la Fenolleda en la vall de Santa Creu, departament de l’Aude.

Montlluís /moɲ.ʎuˈis/ /muɲ.ʎuˈis/ pn
Mont-Louis

Montoriol /mon.to.ɾiˈoɫ/ /mun.tu.ɾiˈoɫ/ pn
Montauriol

Mosca /ˈmos.kə/ pn
Mouche

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moscou

Mosset /moˈset/ /muˈset/ pn
Mosset

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambique
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Myanmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Màquina pneumàtica pn
Machine pneumatique

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Mexique
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monaco
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Múnic /ˈmu.nik/ pn
Munich

NASA /ˈna.za/ /ˈna.zə/ acronym
NASA

Na article
Mme

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Noël
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Nagorno-Karabakh pn
Haut-Karabakh

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibie
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Napoléon

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ pn
Nazareth

Natzari pn
Nazaire
Prenom masculí

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Naüja /naˈu.d͡ʒa/ /naˈu.ʒa/ /nəˈu.ʒə/ pn
Nahuja

Nefiac /ne.fiˈak/ /nə.fiˈak/ pn
Néfiach

Nemesià /ne.me.siˈa/ /nə.mə.siˈa/ pn
Némésien
Prenom masculí

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigeria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Nioué

Niça /ˈni.sa/ /ˈni.sə/ pn
Nice

Noedes /noˈe.ðes/ /noˈe.ðəs/ /nuˈe.ðəs/ pn
Nohèdes

Noemí /no.eˈmi/ /no.əˈmi/ /nu.əˈmi/ pn
Noémie

Norfolk /ˈnɔɾ.foɫk/ pn
île Norfolk

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norvège
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Nouvelle-Calédonie

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Nuremberg

Nyer /ˈɲer/ pn
Nyer

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
OTAN

Oceja /oˈse.d͡ʒa/ /oˈse.ʒa/ /oˈse.ʒə/ /uˈse.ʒə/ pn
Osséja

Ocell del Paradís pn
Oiseau de paradis

Octant /okˈtan/ /okˈtant/ /ukˈtan/ pn
Octant

Odelló /o.ðeˈʎo/ /o.ðəˈʎo/ /u.ðəˈʎo/ pn
Odeillo

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Oleta /oˈɫe.ta/ /uˈɫe.tə/ /əwˈɫe.tə/ pn
Olette

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Olivier
Prenom masculí

Oms /ˈoms/ /ˈoms/ /ˈums/ pn
Oms

Orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ pn
Dorade

Orbanyà /oɾ.baˈɲa/ /oɾ.bəˈɲa/ /ur.bəˈɲa/ pn
Urbanya

Orellà /o.ɾeˈʎa/ /o.ɾəˈʎa/ /u.ɾəˈʎa/ pn
Oreilla

Oriònids /o.ɾiˈɔ.nits/ /u.ɾiˈɔ.nits/ pn
Orionides

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orion

Ortafà /oɾ.taˈfa/ /oɾ.təˈfa/ /ur.təˈfa/ pn
Ortaffa

Orà /oˈɾa/ /uˈɾa/ pn
Oran

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

Ossètia Meridional pn
Ossétie du Sud

PCR /ˌpeˌseˈe.ra/ /ˌpeˌseˈe.rə/ acronym
ACP

PEI acronym
PEI

PEL acronym
PEL

PIB /ˈpip/ acronym
PIB

PMF /ˌpeˌe.maˈe.fa/ /ˌpeˌe.məˈe.fə/ acronym
FAQ

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palaos
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Pal·les /ˈpa.ɫes/ /ˈpa.ɫəs/ /ˈpaɫ.ɫes/ /ˈpaɫ.ɫəs/ pn
Pallas

Paretstortes /pa.ɾetsˈtoɾ.tes/ /pə.ɾəsˈtor.təs/ /pə.ɾətsˈtor.təs/ /pə.ɾətsˈtoɾ.təs/ pn
Peyrestortes

Partènope /paɾˈtɛ.no.pe/ /pərˈtɛ.nu.pə/ pn
Parthénope

París /paˈɾis/ pn
Paris

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Pâque Pâques

Pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ pn
Pasteur
Cognom d’origen d'ofici

Pau /ˈpaw/ pn
Paul

Paçà /paˈsa/ /pəˈsa/ pn
Passa

País Basc pn
Pays basque

País Valencià pn
Pays valencien

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Pays-Bas
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
Pays catalans

Pegàs /peˈɣas/ /pəˈɣas/ pn
Pégase

Peix Austral pn
Poisson austral

Peix volador pn
Poisson volant

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Poissons

Penèlope /peˈnɛ.ɫo.pe/ /pəˈnɛ.ɫo.pə/ /pəˈnɛ.ɫu.pə/ pn
Pénélope

Pequín /peˈkin/ pn
Pékin

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Pierre

Perellós /pe.ɾeˈʎos/ /pə.ɾiˈʎus/ /pə.ɾəˈʎos/ /pə.ɾəˈʎos/ pn
Périllos

Perpinyà /peɾ.piˈɲa/ /pər.piˈɲa/ pn
Perpignan بِيرْبِينْيَا

Perseids /peɾˈsɛjts/ /pərˈsɛjts/ pn
Perséides

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Persée

Pertús /peɾˈtus/ /puɾˈtus/ /pərˈtus/ /pəɾˈtus/ pn
Perthus
(amb article) Municipi del Vallespir situat en el pas entre la Jonquera i les Cluses.
Pertuis
Municipi occità del departament de Valclusa.

Perú /pəˈɾu/ pn
Pérou
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pesillà /pe.ziˈʎa/ /pə.ziˈʎa/ pn
Pézilla

Pi /ˈpi/ pn
Py

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pyrénées

Pitcairn /ˈpik.kəjɾn/ /ˈpit.kajɾn/ /ˈpit.kəjrn/ pn
Pitcairn

Pià /piˈa/ pn
Pia

Planeses /pɫaˈne.zes/ /pɫəˈne.zəs/ /pɫəˈnɛ.zəs/ /pɫəˈnɛ.zəs/ pn
Planèzes

Planès /pɫaˈnes/ /pɫəˈnes/ /pɫəˈnɛs/ /pɫəˈnɛs/ pn
Planès

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluton

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polynésie

Polinèsia Francesa pn
Polynésie française

Pollestres /poˈʎes.tɾes/ /poˈʎes.tɾəs/ /puˈʎes.tɾəs/ pn
Pollestres

Polímnia /poˈɫim.ni.a/ /poˈɫim.ni.ə/ /puˈɫim.ni.ə/ pn
Polymnie

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Pologne
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Pomona /poˈmo.na/ /poˈmo.nə/ /puˈmo.nə/ pn
Pomone

Pompeu /pomˈpew/ /pomˈpəw/ /pumˈpɛw/ pn
Pompée
Prenom masculí

Pontellà /pon.teˈʎa/ /pon.təˈʎa/ /pun.təˈʎa/ pn
Ponteilla

Popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ pn
Poupe

Porta /ˈpor.tə/ /ˈpɔr.tə/ /ˈpɔr.tə/ /ˈpɔɾ.ta/ pn
Porta

Porto /ˈpɔr.tu/ /ˈpɔɾ.to/ pn
Porto

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Portvendres /puɾˈβen.rəs/ /ˌpɔrˈbɛn.dɾəs/ /ˌpɔrˈβɛn.dɾes/ /ˌpɔɾˈvɛn.dɾes/ /ˌpɔɾˈvɛn.dɾəs/ /ˌpɔɾˈβɛn.dɾes/ pn
Port-Vendres

Portè /poɾˈtɛ/ /purˈtɛ/ pn
Porté-Puymorens

Prada /ˈpɾa.ða/ /ˈpɾa.ðə/ pn
Prades

Prilep /ˈpɾi.ɫep/ /ˈpɾi.ɫəp/ pn
Prilep

Programa per a l'Avaluació Internacional d'Alumnes pn
Programme International pour le Suivi des Acquis des Élèves

Prosèrpina /pɾoˈzɛɾ.pi.na/ /pɾoˈzɛɾ.pi.nə/ /pɾuˈzɛr.pi.nə/ pn
Proserpine

Prunyanes /pɾuˈɲa.nes/ /pɾuˈɲa.nəs/ pn
Prugnanes

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Ptolémée

Puerto Rico pn
Porto Rico
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Puigbalador /piβ.βə.ɫəˈðu/ /ˌpud͡ʒ.ba.ɫaˈðoɾ/ /ˌpud͡ʒ.bə.ɫəˈðo/ /ˌpud͡ʒ.βa.ɫaˈðo/ /ˌpud͡ʒ.βə.ɫəˈðo/ pn
Puyvalador

Puillorenç /ˌpuj.ʎoˈɾɛns/ /ˌpuj.ʎuˈɾens/ /ˌpuj.ʎuˈɾɛns/ /ˌpwi.ʎoˈɾɛns/ pn
Puilaurens

Pàmfil pn
Pamphile
Prenom masculí

QI /ˌkuˈi/ acronym
QI
Sigles de quocient intel·lectual.

Quadràntids /kwaˈðɾan.tits/ /kwəˈðɾan.tits/ pn
Quadrantides

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Carême

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Québec

Queixàs /kejˈʃas/ /keˈʃas/ /kəˈʃas/ pn
Caixas

Queribús /ke.ɾiˈbus/ /kə.ɾiˈβus/ pn
Quéribus

Querol /keˈɾɔɫ/ /kəˈɾɔɫ/ pn
Carol
Riu i vall de la Cerdanya afluent del Segre.

Quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ pn
Carène

Quintí /kinˈti/ pn
Quentin

Quiró /kiˈɾo/ pn
Chiron
(astronomia) Cos celeste en òrbita entre Saturn i Urà.

R+D acronym
R & D

R+D+I acronym
RDI

Rafel /raˈfɛɫ/ /rəˈfɛɫ/ pn
Raphaël

Ralleu /raˈʎew/ /rəˈʎew/ pn
Railleu

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Raymond
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Rachel
Prenom femení

Rasigueres /ra.ziˈɣe.ɾes/ /rə.ziˈɣe.ɾəs/ pn
Rasiguères

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Ratisbonne

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Raoul

Rea pn
Rhéa
Prenom femení

Real /reˈaɫ/ /rəˈaɫ/ /rəˈaɫ/ /ˈraɫ/ pn
Réal
Municipi del Capcir situat al nord-est de Formiguera.

Rebeca /reˈβe.ka/ /rəˈβɛ.kə/ pn
Rébecca
Prenom femení

Rebollet /re.boˈʎet/ /rə.boˈʎət/ /rə.buˈʎɛt/ /rə.βuˈʎɛt/ pn
Rabouillet

Recared pn
Récarède
Prenom masculí

Regina /reˈd͡ʒi.na/ /rəˈʒi.nə/ pn
Régine
Prenom femení

Reginald /re.d͡ʒiˈnaɫ/ /re.d͡ʒiˈnaɫt/ /re.ʒiˈnaɫ/ /rə.ʒiˈnaɫ/ /rə.ʒiˈnaɫt/ pn
Réginald
Prenom masculí

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Royaume-Uni
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reiners /rejˈnes/ /rejˈneɾs/ /rəjˈnes/ pn
Reynès

Reis d'Orient pn
Rois mages

Rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ pn
Horloge

Reticle /reˈti.kɫe/ /rəˈti.kɫə/ pn
Réticule

Ribesaltes /ri.beˈzaɫ.tes/ /ri.βəˈzaɫ.təs/ pn
Rivesaltes

Ricard /riˈkart/ pn
Richard

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rigardà /ri.ɣaɾˈða/ /ri.ɣərˈda/ pn
Rigarda

Rin /ˈrin/ pn
Rhin

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Robert
Prenom masculí d’origen germànic

Rodès /roˈðes/ /roˈðəs/ /ruˈðes/ /ruˈðɛs/ pn
Rodès

Roger /roˈd͡ʒeɾ/ /roˈʒe/ /ruˈʒe/ pn
Roger
Prenom masculí d’origen germànic

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Roumanie
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romanya /roˈma.ɲa/ /roˈma.ɲə/ /ruˈma.ɲə/ pn
Romagne

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ pn
Roméo
Prenom masculí

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Rose
Prenom femení

Rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ pn
Rosalie

Rubèn pn
Ruben

Ròmul /ˈrɔ.muɫ/ pn
Romulus

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Russie
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

SD acronym
SD

Sabina pn
Sabine
Prenom femení

Sageta /saˈd͡ʒe.ta/ /saˈʒe.ta/ /səˈʒə.tə/ /səˈʒɛ.tə/ pn
Flèche

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Sagittaire

Saint-Barthélemy pn
Saint-Barthélemy

Saint-Martin /ˌsɛm.maɾˈtɛn/ /ˌsɛm.mərˈtɛn/ pn
Saint-Martin

Saint-Pierre-et-Miquelon pn
Saint-Pierre-et-Miquelon

Salelles /saˈɫe.ʎes/ /səˈɫe.ʎəs/ pn
Saleilles

Sallagosa /sa.ʎaˈɣo.za/ /sə.ʎəˈɣo.zə/ pn
Saillagouse

Salses /ˈsaɫ.ses/ /ˈsaɫ.səs/ pn
Salses

Salvesines /saɫ.veˈzi.nes/ /saɫ.βeˈzi.nes/ /səɫ.vəˈzi.nəs/ /səɫ.βəˈzi.nəs/ pn
Salvezines

Samoa Nord-americana pn
Samoa américaines

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
Saint-Marin
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Santa Helena, Ascensió i Tristan da Cunha pn
Sainte-Hélène, Ascension et Tristan da Cunha

Santiago pn
Jacques

Saorra /saˈo.ra/ /səˈo.rə/ /səˈo.rə/ /səˈu.rə/ pn
Sahorre

Saragossa /sə.ɾəˈɣo.sə/ pn
Saragosse

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
Sartre
Cognom d’origen d’ofici

Sautó /sawˈto/ /səwˈto/ /səwˈto/ /səwˈtu/ pn
Sauto

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Saxe

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sébastien
Prenom masculí

Segismunda pn
Sigismonde
Prenom femení

Seiche pn
Seiche

Sem /ˈsem/ /ˈsəm/ /ˈsɛm/ pn
Sem
Fill de Noè, ancestre mític dels semites.

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Sénégal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Sieur

Serdinyà /seɾ.ðiˈɲa/ /sər.diˈɲa/ pn
Serdinya

Sergi /ˈsɛr.ʒi/ /ˈsɛɾ.d͡ʒi/ pn
Serge

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ pn
Serpent

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ pn
Ophiuchus

Serrallonga /ˌse.rəˈʎoŋ.ɡə/ /ˌse.rəˈʎuŋ.ɡə/ /ˌsɛ.raˈʎoŋ.ɡa/ /ˌsɛ.rəˈʎoŋ.ɡə/ /ˌsɛ.rəˈʎoŋ.ɡə/ pn
Serralongue
Municipi del Vallespir.

Sever pn
Sévère
Prenom masculí

Severià /se.ve.ɾiˈa/ /se.βe.ɾiˈa/ /sə.və.ɾiˈa/ /sə.βə.ɾiˈa/ pn
Sévérien
Prenom masculí

Severí pn
Séverin
Prenom masculí

Sextant /seksˈtan/ /seksˈtant/ /səksˈtan/ /səksˈtant/ pn
Sextant

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Séoul

Shanghai /ʃaŋˈhaj/ /ʃaŋˈɡaj/ /ʃəŋˈhaj/ /ʃəŋˈɡaj/ pn
Shanghaï

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicile

Silas pn
Silas
Prenom masculí

Silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ pn
Sylvestre
Prenom masculí

Silvà /siɫˈva/ /siɫˈva/ /siɫˈβa/ pn
Sylvain
Prenom masculí

Simona /siˈmo.na/ /siˈmo.nə/ pn
Simone
Prenom femení

Simó /siˈmo/ pn
Simon
Prenom masculí

Sint Maarten pn
Sint Maarten

Soanyes /soˈa.ɲes/ /soˈa.ɲəs/ /suˈa.ɲəs/ pn
Souanyas

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Soleil
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Sornià /soɾ.niˈa/ /sur.niˈa/ /surˈɲa/ pn
Sournia

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Afrique du Sud
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sulpici pn
Sulpice
Prenom masculí

Sureda /suˈɾe.ða/ /suˈɾe.ðə/ pn
Sorède

Susanna /suˈzan.na/ /suˈzan.nə/ pn
Suzanne

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Suède
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Suisse
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Swaziland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Sahara

Sàhara Occidental pn
Sahara occidental

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbie

Sísif /ˈsi.zif/ pn
Sisyphe

TDA /ˌteˌðeˈa/ acronym
TDA

TDAH acronym
TDAH

TEA acronym
TSA

TIC /ˈtik/ acronym
TIC
Sigles de tecnologies de la informació i la comunicació.

TV /ˌteˈve/ /ˌteˈve/ /ˌteˈβe/ acronym
TV

Tacià /ta.siˈa/ /tə.siˈa/ pn
Tatien
Prenom masculí

Talau /taˈɫaw/ /təˈɫaw/ pn
Talau

Talia /taˈɫi.a/ /təˈɫi.ə/ pn
Thalie

Talteüll /taɫ.teˈuʎ/ /təw.təˈuʎ/ /təɫ.təˈuʎ/ pn
Tautavel

Tancred pn
Tancrède
Prenom masculí

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzanie
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Tarerac /ta.ɾeˈɾak/ /tə.ɾəˈɾak/ pn
Tarerach

Targasona /taɾ.ɣaˈzo.na/ /təɾ.ɣəˈzo.nə/ pn
Targasonne

Tarquini /taɾˈki.ni/ /tərˈki.ni/ pn
Tarquin
Prenom masculí

Tarragona /ta.raˈɣo.na/ /tə.rəˈɣo.nə/ pn
Tarragone

Taula /ˈtaw.ɫa/ /ˈtaw.ɫə/ pn
Table

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Taureau

Taurinyà /taw.ɾiˈɲa/ /tu.ɾiˈɲa/ /təw.ɾiˈɲa/ /təw.ɾiˈɲa/ pn
Taurinya

Telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ pn
Télescope

Tellet /teˈʎet/ /təˈjet/ /təˈʎet/ pn
Taillet

Terenci /teˈɾɛn.si/ /təˈɾen.si/ /təˈɾɛn.si/ pn
Térence

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Thérèse

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Terre
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Terrats /teˈrats/ /təˈrats/ pn
Terrats

Tesà /teˈza/ /təˈza/ pn
Théza

Teulís /tewˈɫis/ /təwˈɫis/ pn
Taulis

Thor /ˈtor/ pn
Thor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibet

Timoteu pn
Timothée
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Tokelau

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Toulouse

Toluges /toˈɫu.d͡ʒes/ /toˈɫu.ʒes/ /toˈɫu.ʒəs/ /tuˈɫu.ʒəs/ pn
Toulouges

Torderes /toɾˈðe.ɾes/ /toɾˈðe.ɾəs/ /turˈde.ɾəs/ /turˈðe.ɾəs/ pn
Tordères

Toès /toˈes/ /toˈɛs/ /tuˈes/ /tuˈɛs/ pn
Thuès

Transdnièster /tɾanz.niˈɛs.teɾ/ /tɾənz.niˈɛs.tər/ pn
Transnistrie

Tresserra /tɾeˈsɛ.ra/ /tɾeˈsɛ.rɛ/ /tɾəˈse.rə/ /tɾəˈsɛ.rə/ /tɾəˈsɛ.rə/ pn
Tresserre

Trevillac /tɾe.viˈʎak/ /tɾe.βiˈʎak/ /tɾə.viˈʎak/ /tɾə.βiˈʎak/ pn
Trévillach

Triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ /tɾiˈaŋ.ɡɫə/ pn
Triangle

Triangle Austral pn
Triangle austral

Trillà /tɾiˈʎa/ pn
Trilla

Trullars /tɾuˈʎas/ /tɾuˈʎaɾs/ pn
Trouillas

Trèveris /ˈtɾɛ.ve.ɾis/ /ˈtɾɛ.və.ɾis/ /ˈtɾɛ.βe.ɾis/ /ˈtɾɛ.βə.ɾis/ pn
Trèves

Tucà /tuˈka/ pn
Toucan

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunisie
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Turquie
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Thuringe

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Tuïr /tuˈi/ /tuˈiɾ/ pn
Thuir

Txad pn
Tchad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
République tchèque
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

UEFA /uˈe.fa/ acronym
UEFA

UNESCO /uˈnes.ko/ acronym
UNESCO

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukraine
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Unicorn /u.niˈkɔrn/ pn
Licorne

Univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ pn
Univers

Uruguai pn
Uruguay

Urània /uˈɾa.ni.a/ /uˈɾa.ni.ə/ pn
Uranie

Vallcebollera /ˌbaʎ.se.βoˈʎe.ɾa/ /ˌbaʎ.sə.βuˈʎe.ɾə/ /ˌvaʎ.se.boˈʎe.ɾa/ /ˌvaʎ.sə.boˈʎe.ɾə/ /ˌvaʎ.sə.buˈʎe.ɾə/ pn
Valcebollère

Vallestàvia /ˌba.ʎesˈta.βi.a/ /ˌba.ʎəsˈta.βi.ə/ /ˌba.ʎəsˈta.βi/ /ˌva.ʎesˈta.vi.a/ /ˌva.ʎəsˈta.vi.ə/ pn
Baillestavy

Vallmanya /baʎˈma.ɲa/ /bəɫˈma.ɲə/ /bəʎˈma.ɲə/ /vaʎˈma.ɲa/ /vəʎˈma.ɲə/ pn
Valmanya
Municipi del Conflent en una àmplia vall a l’est del Canigó.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Valence

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Wallonie

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Varsovie

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatican

Veda /ˈbe.ða/ /ˈbe.ðə/ /ˈve.ða/ /ˈve.ðə/ pn
véda
Llibre sagrat de la tradició cultural dels hindús, la revelació divina.

Vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈbɛ.ɫə/ /ˈbɛ.ɫɛ/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ pn
Voiles

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Cendrillon

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Vénus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Vierge
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Verònica /beˈɾɔ.ni.ka/ /bəˈɾɔ.ni.kə/ /veˈɾɔ.ni.ka/ /vəˈɾɔ.ni.kə/ pn
Véronique
Prenom femení

Vesta /ˈbɛs.ta/ /ˈbɛs.tə/ /ˈbɛs.tɛ/ /ˈvɛs.ta/ /ˈvɛs.tə/ pn
Vesta

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wiktionnaire

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Vincent
Prenom masculí d’origen llatí

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Vienne

Vilaine /biˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ pn
Vilaine

Vilamulaca /ˌbi.ɫa.muˈɫa.ka/ /ˌbi.ɫə.muˈɫa.kə/ /ˌvi.ɫa.muˈɫa.ka/ /ˌvi.ɫə.muˈɫa.kə/ pn
Villemolaque

Vingrau /biŋˈɡɾaw/ /viŋˈɡɾaw/ /viŋˈɡɾaw/ pn
Vingrau

Vinçà /binˈsa/ /vinˈsa/ /vinˈsa/ pn
Vinça

Violant /bi.oˈɫan/ /bi.uˈɫan/ /vi.oˈɫant/ /vi.uˈɫan/ pn
Yolande

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipédia

Virà /biˈɾa/ /viˈɾa/ /viˈɾa/ pn
Vira

Vivers /biˈβes/ /biˈβeɾs/ /viˈves/ /viˈveɾs/ pn
Vivès

Vià /biˈa/ /viˈa/ /viˈa/ pn
Via

Voló /boˈɫo/ /buˈɫo/ /buˈɫu/ /voˈɫo/ /vuˈɫo/ pn
Le Boulou

Víctor /ˈbik.tor/ /ˈbik.toɾ/ /ˈbik.tur/ /ˈvik.toɾ/ /ˈvik.tur/ pn
Victor

Wallis i Futuna pn
Wallis-et-Futuna

Waterloo /wa.terˈɫo/ pn
Waterloo
Població belga famosa perquè prop d'ella esdevingué la batalla homònima.

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Xavier

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Chine

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Chypre
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Chypre du Nord

ZDP acronym
ZPD

Zimbàbue pn
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambie
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

Zúric /ˈzu.ɾik/ pn
Zurich

a /a/ /ə/ preposition
à
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.
en
El temps en què és o s'esdevé alguna cosa.
El terme d'un període de temps.

a bastament /a /ə adv
suffisamment

a bell ull adv
à vue de nez

a boca de canó /a /ə adj
à bout portant
(waterpolo, futbol) Dit de la rematada efectuada des de molt a prop de la porteria.

a boca de canó /a /ə adv
à bout portant
Dit d'un tret disparat amb la boca de foc de l'arma gairebé tocant l’objectiu.
Sense mirament, sense pensar-ho.

a camp ras adv
à la belle étoile

a causa de preposition
à cause de

a collibè /aˌkɔ.ʎiˈβɛ/ /əˌkɔ.ʎiˈβɛ/ adv
sur les épaules

a contracor /a /ə adv
à contrecœur

a contrapel /aˌkon.tɾaˈpɛɫ/ /əˌkɔn.tɾəˈpɛɫ/ adv
à contre-poil

a correcuita /aˌko.reˈkuj.ta/ /aˌko.reˈkwi.ta/ adv
en vitesse

a dojo /aˈðo.d͡ʒo/ /aˈðo.ʒo/ /əˈðo.ʒo/ /əˈðo.ʒu/ adv
à la pelle

a dues Interjection
deux-murs

a dues parets adj
carambolage

a entrada de fosc adv
à la nuit tombante

a entrada de nit adv
à la tombée de la nuit

a força de preposition
à force de

a granel adv
en vrac

a hora foscant adv
à la nuit tombante

a l'ample Interjection
à droite

a l'empel /a.ɫemˈpɛɫ/ /ə.ɫəmˈpɛɫ/ adv
à cru

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
en gros
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a l'inrevés /a /ə adv
à l'envers

a l'uníson /a /ə adv
à l'unisson all'unisono

a la babalà /a.ɫa.ba.baˈɫa/ adv
à tort et à travers

a la francesa adv
filer à l'anglaise
(irònicament) Sense acomiadar-se, discretament.

a la gatzoneta adv
à croupetons

a la moda /a /ə adj
à la mode

a la quinta forca /a.ɫaˌkin.taˈfoɾ.ka/ adv
au diable

a les calendes gregues adv
aux calendes grecques

a matadegolla /aˌma.ta.ðeˈɣɔ.ʎa/ /aˌma.ta.ðeˈɣɔ.ʎɔ/ /əˌma.tə.ðəˈɣɔ.ʎə/ adv
à couteaux tirés
(amb el verb estar) Dues parts, enfrontades amb gran enemistat.

a part adv
à part

a peu de fàbrica adv
à l'usine

a pilota aturada adv
sur balle arrêtée

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
peu à peu

a portell adv
quinconcial

a posta adv
exprès

a preu fet adv
à la tâche

a prop adv
près
A poca distància, espacial o temporal.

a prorrata adv
prorata

a pèl adv
à poil
Tot nu

a quatre grapes adv
à quatre pattes

a rebot Interjection
au retour

a reveure Interjection
au revoir

a tot drap adv
toute voile dehors

a vegades adv
parfois

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ adj masc
aalénien
Relatiu o pertanyent al període aalenià.

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ n masc
Aalénien
Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abacallanar-se /a.ba.ka.ʎaˈnaɾ.se/ /ə.bə.kə.ʎə.nərˈsə/ /ə.bə.kə.ʎəˈnaɾ.sə/ /ə.βə.kə.ʎəˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abacallan abacallana abacallanada abacallanades abacallanam abacallanant abacallanar abacallanara abacallanaran abacallanarem abacallanaren abacallanares abacallanareu abacallanaria abacallanarien abacallanaries abacallanarà abacallanaràs abacallanaré abacallanaríem abacallanaríeu abacallanassen abacallanasses abacallanassin abacallanassis abacallanat abacallanats abacallanau abacallanava abacallanaven abacallanaves abacallane abacallanem abacallanen abacallanes abacallanessen abacallanesses abacallanessin abacallanessis abacallaneu abacallani abacallanin abacallanis abacallano abacallanà abacallanàrem abacallanàreu abacallanàs abacallanàssem abacallanàsseu abacallanàssim abacallanàssiu abacallanàvem abacallanàveu abacallanés abacallanéssem abacallanésseu abacallanéssim abacallanéssiu abacallaní bal bal (1) occ sept val v
se ratatiner

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ adj
abbatial

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
abaca
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadejo /a.baˈðe.d͡ʒo/ /a.βaˈðe.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒu/ /ə.βəˈðɛ.ʒu/ n masc
lieu jaune
Peix de l'ordre dels gadiformes, molt semblant al bacallà, però més petit (Pollachius pollachius).

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
abbesse

abadia /a.baˈði.a/ n fem
abbaye

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abaix abaixa abaixada abaixades abaixam abaixant abaixar abaixara abaixaran abaixarem abaixaren abaixares abaixareu abaixaria abaixarien abaixaries abaixarà abaixaràs abaixaré abaixaríem abaixaríeu abaixassen abaixasses abaixassin abaixassis abaixat abaixats abaixau abaixava abaixaven abaixaves abaixe abaixem abaixen abaixes abaixessen abaixesses abaixessin abaixessis abaixeu abaixi abaixin abaixis abaixo abaixà abaixàrem abaixàreu abaixàs abaixàssem abaixàsseu abaixàssim abaixàssiu abaixàvem abaixàveu abaixés abaixéssem abaixésseu abaixéssim abaixéssiu abaixí alg bal bal (1) occ sept val v
abaisser
Posar quelcom més baix d'on és.

abaixar-se els pantalons v
courber l'échine
Cedir deshonrosament.

abalançar /a.ba.ɫanˈsaɾ/ /a.βa.ɫanˈsa/ /ə.βə.ɫənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abalance abalancem abalancen abalances abalancessen abalancesses abalancessin abalancessis abalanceu abalanci abalancin abalancis abalancés abalancéssem abalancésseu abalancéssim abalancéssiu abalancí abalanç abalança abalançada abalançades abalançam abalançant abalançar abalançara abalançaran abalançarem abalançaren abalançares abalançareu abalançaria abalançarien abalançaries abalançarà abalançaràs abalançaré abalançaríem abalançaríeu abalançassen abalançasses abalançassin abalançassis abalançat abalançats abalançau abalançava abalançaven abalançaves abalanço abalançà abalançàrem abalançàreu abalançàs abalançàssem abalançàsseu abalançàssim abalançàssiu abalançàvem abalançàveu bal bal (1) occ sept val v
mettre
Posar les balances al fi, afinar-les.
élancer
(pronominal) Inclinar-se alguna cosa perdent la seva posició natural.
jeter
(pronominal) Escometre a algú o a alguna cosa tirant-se al damunt.

abalisar /a.ba.ɫiˈzaɾ/ /a.βa.ɫiˈza/ /ə.βə.ɫiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abalisa abalisada abalisades abalisam abalisant abalisar abalisara abalisaran abalisarem abalisaren abalisares abalisareu abalisaria abalisarien abalisaries abalisarà abalisaràs abalisaré abalisaríem abalisaríeu abalisassen abalisasses abalisassin abalisassis abalisat abalisats abalisau abalisava abalisaven abalisaves abalise abalisem abalisen abalises abalisessen abalisesses abalisessin abalisessis abaliseu abalisi abalisin abalisis abaliso abalisà abalisàrem abalisàreu abalisàs abalisàssem abalisàsseu abalisàssim abalisàssiu abalisàvem abalisàveu abalisés abaliséssem abalisésseu abaliséssim abaliséssiu abalisí abalís bal bal (1) occ sept val v
baliser

abandonadament /a.ban.doˌna.ðaˈment/ /a.βan.doˌna.ðaˈmen/ /ə.bən.doˌna.ðəˈment/ /ə.bən.duˌna.ðəˈmen/ /ə.βən.duˌna.ðəˈmen/ adv
abandonnément

abandonament /a.βan.do.naˈmen/ /a.βan.do.naˈment/ /ə.βən.do.nəˈment/ /ə.βən.du.nəˈmen/ /ə.βən.du.nəˈment/ n masc
abandonnement

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abandon abandona abandonada abandonades abandonam abandonant abandonar abandonara abandonaran abandonarem abandonaren abandonares abandonareu abandonaria abandonarien abandonaries abandonarà abandonaràs abandonaré abandonaríem abandonaríeu abandonassen abandonasses abandonassin abandonassis abandonat abandonats abandonau abandonava abandonaven abandonaves abandone abandonem abandonen abandones abandonessen abandonesses abandonessin abandonessis abandoneu abandoni abandonin abandonis abandono abandonà abandonàrem abandonàreu abandonàs abandonàssem abandonàsseu abandonàssim abandonàssiu abandonàvem abandonàveu abandonés abandonéssem abandonésseu abandonéssim abandonéssiu abandoní alg bal bal (1) occ sept val v
délaisser
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.
injurier
Dir fàstics a algú.
vendre
Donar per menys preu alguna cosa.
courage
Perdre els ànims, desanimar-se.
livrer prostituer
(pronominal) menysprear-se, envilir-se.
abandonner
No cuidar de les seves obligacions o interessos.

abandó /a.banˈdo/ n masc
abandon

abandó escolar n masc
abandon scolaire

abans /aˈbans/ adv
avant

abans-d'ahir /aˌbanz.ðaˈiɾ/ /aˌβanz.ðaˈi/ /əˌβanz.dəˈi/ adv
avant-hier

abans-d'ahir l'altre adv
avant-avant-hier

abarrocar /a.ba.roˈkaɾ/ /a.βa.roˈka/ /ə.bə.roˈka/ /ə.bə.ruˈka/ /ə.βə.ruˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abarroc abarroca abarrocada abarrocades abarrocam abarrocant abarrocar abarrocara abarrocaran abarrocarem abarrocaren abarrocares abarrocareu abarrocaria abarrocarien abarrocaries abarrocarà abarrocaràs abarrocaré abarrocaríem abarrocaríeu abarrocassen abarrocasses abarrocassin abarrocassis abarrocat abarrocats abarrocau abarrocava abarrocaven abarrocaves abarroco abarrocà abarrocàrem abarrocàreu abarrocàs abarrocàssem abarrocàsseu abarrocàssim abarrocàssiu abarrocàvem abarrocàveu abarroque abarroquem abarroquen abarroques abarroquessen abarroquesses abarroquessin abarroquessis abarroqueu abarroqui abarroquin abarroquis abarroqués abarroquéssem abarroquésseu abarroquéssim abarroquéssiu abarroquí bal bal (1) occ sept val v
baroquiser
Tornar una cosa a un estil similar al barroc.

abarrotar /a.ba.roˈtaɾ/ /a.βa.roˈta/ /ə.bə.roˈta/ /ə.bə.ruˈta/ /ə.βə.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abarrot abarrota abarrotada abarrotades abarrotam abarrotant abarrotar abarrotara abarrotaran abarrotarem abarrotaren abarrotares abarrotareu abarrotaria abarrotarien abarrotaries abarrotarà abarrotaràs abarrotaré abarrotaríem abarrotaríeu abarrotassen abarrotasses abarrotassin abarrotassis abarrotat abarrotats abarrotau abarrotava abarrotaven abarrotaves abarrote abarrotem abarroten abarrotes abarrotessen abarrotesses abarrotessin abarrotessis abarroteu abarroti abarrotin abarrotis abarroto abarrotà abarrotàrem abarrotàreu abarrotàs abarrotàssem abarrotàsseu abarrotàssim abarrotàssiu abarrotàvem abarrotàveu abarrotés abarrotéssem abarrotésseu abarrotéssim abarrotéssiu abarrotí bal bal (1) occ sept val v
arrimer
Fermar la càrrega d'una embarcació omplint els espais intermedis.
bourrer
Omplir completament, omplir de gom a gom.

abassegar /a.ba.seˈɣaɾ/ /a.βa.seˈɣa/ /ə.βə.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abasseg abassega abassegada abassegades abassegam abassegant abassegar abassegara abassegaran abassegarem abassegaren abassegares abassegareu abassegaria abassegarien abassegaries abassegarà abassegaràs abassegaré abassegaríem abassegaríeu abassegassen abassegasses abassegassin abassegassis abassegat abassegats abassegau abassegava abassegaven abassegaves abassego abassegue abasseguem abasseguen abassegues abasseguessen abasseguesses abasseguessin abasseguessis abassegueu abassegui abasseguin abasseguis abassegués abasseguéssem abasseguésseu abasseguéssim abasseguéssiu abasseguí abassegà abassegàrem abassegàreu abassegàs abassegàssem abassegàsseu abassegàssim abassegàssiu abassegàvem abassegàveu bal bal (1) occ sept val v
accaparer

abast /aˈbast/ /əˈβast/ n masc
portée

abastament /a.bas.taˈment/ /a.βas.taˈmen/ /ə.bəs.təˈmen/ /ə.bəs.təˈment/ n masc
approvisionnement suffisance

abastar /a.basˈtaɾ/ /a.βasˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abast abasta abastada abastades abastam abastant abastar abastara abastaran abastarem abastaren abastares abastareu abastaria abastarien abastaries abastarà abastaràs abastaré abastaríem abastaríeu abastassen abastasses abastassin abastassis abastat abastats abastau abastava abastaven abastaves abaste abastem abasten abastes abastessen abastesses abastessin abastessis abasteu abasti abastin abastis abasto abastà abastàrem abastàreu abastàs abastàssem abastàsseu abastàssim abastàssiu abastàvem abastàveu abastés abastéssem abastésseu abastéssim abastéssiu abastí alg bal bal (1) occ sept val v
atteindre
(transitiu) Haver allò que està en algun lloc alt o distant.
approvisionner
(transitiu) Donar l'abastament de gèneres o aliments.
suffire
(intransitiu) Ser suficient o bastant.

abat /aˈbat/ n masc
abbé

abatedor de temperatura n masc
abatteur de température

abatible /a.baˈti.bɫe/ /a.βaˈti.βɫe/ /a.βaˈtib.bɫe/ /ə.bəˈtib.bɫə/ /ə.βəˈti.βɫə/ adj
inclinable

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ abat abata abatem abaten abatent abatera abateren abateres abates abatessen abatesses abatessin abatessis abateu abati abatia abatien abaties abatin abatis abato abatran abatre abatrem abatreu abatria abatrien abatries abatrà abatràs abatré abatríem abatríeu abats abatuda abatudes abatut abatuts abaté abatérem abatéreu abatés abatéssem abatésseu abatéssim abatéssiu abatí abatíem abatíeu bal occ sept val v
abattre
Fer caure, tirar a terra.
abaisser
Metafòricament, humiliar, envilir.
accabler
Fer perdre l'ànim, les forces.

abaxial /a.bak.siˈaɫ/ /ə.βək.siˈaɫ/ adj
abaxial

abazí /a.baˈzi/ /ə.βəˈzi/ n masc
abaze

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ abdic abdica abdicada abdicades abdicaia abdicaien abdicaies abdicam abdicant abdicar abdicara abdicaran abdicarem abdicaren abdicares abdicareu abdicaria abdicarien abdicaries abdicariva abdicariven abdicarives abdicarà abdicaràs abdicaré abdicaríem abdicaríeu abdicarívem abdicaríveu abdicassen abdicasses abdicassin abdicassis abdicat abdicats abdicau abdicava abdicaven abdicaves abdicavi abdicavo abdico abdicos abdicà abdicàiem abdicàieu abdicàrem abdicàreu abdicàs abdicàssem abdicàsseu abdicàssim abdicàssiu abdicàvem abdicàvets abdicàveu abdicàvom abdique abdiqueguem abdiqueguessa abdiqueguessen abdiqueguesses abdiquegueu abdiquegués abdiqueguéssom abdiqueguéssou abdiquem abdiquen abdiques abdiquessa abdiquessen abdiquesses abdiquessi abdiquessin abdiquessis abdiqueu abdiqui abdiquin abdiquis abdiqués abdiquéssem abdiquésseu abdiquéssim abdiquéssiu abdiquí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abdiquer

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
abdomen

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
abdominal

abdominals /ab.do.miˈnaɫs/ /əb.du.miˈnaɫs/ n masc
abdominaux

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
abécédaire

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
abeille mouche à miel
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ n masc
guêpier

abellir /a.beˈʎiɾ/ /a.βeˈʎi/ abelleix abelleixen abelleixes abelleixi abelleixin abelleixis abelleixo abellesc abellesqui abellesquin abellesquis abellia abellida abellides abellien abellies abelliguem abelligueu abellim abellint abellir abellira abelliran abellirem abelliren abellires abellireu abelliria abellirien abelliries abellirà abelliràs abelliré abelliríem abelliríeu abellisc abellisca abellisquen abellisques abellissen abellisses abellissin abellissis abellit abellits abelliu abellix abellixen abellixes abellixo abellí abellíem abellíeu abellírem abellíreu abellís abellíssem abellísseu abellíssim abellíssiu bal n-occ occ sept val v
désirer
Venir de gust.

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
faux bourdon
Abella mascle.

abenaki /a.beˈna.ki/ /ə.βəˈna.ki/ n masc
abénaqui

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ adj
aberrant

abeurador /a.bew.ɾaˈðoɾ/ /a.βew.ɾaˈðo/ n masc
breuvoir

abeurament /a.bew.ɾaˈment/ /a.βew.ɾaˈmen/ /ə.bəw.ɾəˈmen/ /ə.bəw.ɾəˈment/ /ə.βəw.ɾəˈmen/ n masc
abreuvement

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abeur abeura abeurada abeurades abeuram abeurant abeurar abeurara abeuraran abeurarem abeuraren abeurares abeurareu abeuraria abeurarien abeuraries abeurarà abeuraràs abeuraré abeuraríem abeuraríeu abeurassen abeurasses abeurassin abeurassis abeurat abeurats abeurau abeurava abeuraven abeuraves abeure abeurem abeuren abeures abeuressen abeuresses abeuressin abeuressis abeureu abeuri abeurin abeuris abeuro abeurà abeuràrem abeuràreu abeuràs abeuràssem abeuràsseu abeuràssim abeuràssiu abeuràvem abeuràveu abeurés abeuréssem abeurésseu abeuréssim abeuréssiu abeurí alg bal bal (1) occ sept val v
abreuver
Donar beure al bestiar.

abigeat /a.bi.d͡ʒeˈat/ /a.βi.ʒeˈat/ /ə.βi.ʒeˈat/ n masc
abigéat

abillar /a.biˈʎaɾ/ /a.βiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abill abilla abillada abillades abillam abillant abillar abillara abillaran abillarem abillaren abillares abillareu abillaria abillarien abillaries abillarà abillaràs abillaré abillaríem abillaríeu abillassen abillasses abillassin abillassis abillat abillats abillau abillava abillaven abillaves abille abillem abillen abilles abillessen abillesses abillessin abillessis abilleu abilli abillin abillis abillo abillà abillàrem abillàreu abillàs abillàssem abillàsseu abillàssim abillàssiu abillàvem abillàveu abillés abilléssem abillésseu abilléssim abilléssiu abillí alg bal bal (1) occ sept val v
orner

abiotròfia /a.bi.oˈtɾɔ.fi.a/ /ə.bi.oˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.bi.uˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.βi.uˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
abiotrophie

abismar /a.bizˈmaɾ/ /a.βizˈma/ /ə.βizˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abism abisma abismada abismades abismam abismant abismar abismara abismaran abismarem abismaren abismares abismareu abismaria abismarien abismaries abismarà abismaràs abismaré abismaríem abismaríeu abismassen abismasses abismassin abismassis abismat abismats abismau abismava abismaven abismaves abisme abismem abismen abismes abismessen abismesses abismessin abismessis abismeu abismi abismin abismis abismo abismà abismàrem abismàreu abismàs abismàssem abismàsseu abismàssim abismàssiu abismàvem abismàveu abismés abisméssem abismésseu abisméssim abisméssiu abismí bal bal (1) occ sept val v
abîmer
Precipitar-se en un abisme, o caure en ell.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
abîme
Fondària immensa.

abjectament /abˌd͡ʒɛk.taˈmen/ /abˌd͡ʒɛk.taˈment/ /əbˌʒek.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈment/ adv
abjectement

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abjur abjura abjurada abjurades abjuram abjurant abjurar abjurara abjuraran abjurarem abjuraren abjurares abjurareu abjuraria abjurarien abjuraries abjurarà abjuraràs abjuraré abjuraríem abjuraríeu abjurassen abjurasses abjurassin abjurassis abjurat abjurats abjurau abjurava abjuraven abjuraves abjure abjurem abjuren abjures abjuressen abjuresses abjuressin abjuressis abjureu abjuri abjurin abjuris abjuro abjurà abjuràrem abjuràreu abjuràs abjuràssem abjuràsseu abjuràssim abjuràssiu abjuràvem abjuràveu abjurés abjuréssem abjurésseu abjuréssim abjuréssiu abjurí alg bal bal (1) occ sept val v
abjurer

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
abkhaze
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
Abkhaze
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
abkhaze abkhazien
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablamar /a.bɫaˈmaɾ/ /a.βɫaˈma/ /ə.βɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ablam ablama ablamada ablamades ablamam ablamant ablamar ablamara ablamaran ablamarem ablamaren ablamares ablamareu ablamaria ablamarien ablamaries ablamarà ablamaràs ablamaré ablamaríem ablamaríeu ablamassen ablamasses ablamassin ablamassis ablamat ablamats ablamau ablamava ablamaven ablamaves ablame ablamem ablamen ablames ablamessen ablamesses ablamessin ablamessis ablameu ablami ablamin ablamis ablamo ablamà ablamàrem ablamàreu ablamàs ablamàssem ablamàsseu ablamàssim ablamàssiu ablamàvem ablamàveu ablamés ablaméssem ablamésseu ablaméssim ablaméssiu ablamí bal bal (1) occ sept val v
enflammer

ablanir /a.bɫaˈniɾ/ /a.βɫaˈni/ ablaneix ablaneixen ablaneixes ablaneixi ablaneixin ablaneixis ablaneixo ablanesc ablanesqui ablanesquin ablanesquis ablania ablanida ablanides ablanien ablanies ablaniguem ablanigueu ablanim ablanint ablanir ablanira ablaniran ablanirem ablaniren ablanires ablanireu ablaniria ablanirien ablaniries ablanirà ablaniràs ablaniré ablaniríem ablaniríeu ablanisc ablanisca ablanisquen ablanisques ablanissen ablanisses ablanissin ablanissis ablanit ablanits ablaniu ablanix ablanixen ablanixes ablanixo ablaní ablaníem ablaníeu ablanírem ablaníreu ablanís ablaníssem ablanísseu ablaníssim ablaníssiu bal n-occ occ sept val v
amollir
Posar bla, estovar.
Estovar el llit o semblant.
attendrir
Laxar, suavitzar alguna cosa.
aducir
Mitigar la feresa, la ira o l'enuig d'algú.
tempérer
Temperar-se.
ramollir
Posar-se blana o tendre amb la rosada.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
ablatif

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aboc aboca abocada abocades abocam abocant abocar abocara abocaran abocarem abocaren abocares abocareu abocaria abocarien abocaries abocarà abocaràs abocaré abocaríem abocaríeu abocassen abocasses abocassin abocassis abocat abocats abocau abocava abocaven abocaves aboco abocà abocàrem abocàreu abocàs abocàssem abocàsseu abocàssim abocàssiu abocàvem abocàveu aboque aboquem aboquen aboques aboquessen aboquesses aboquessin aboquessis aboqueu aboqui aboquin aboquis aboqués aboquéssem aboquésseu aboquéssim aboquéssiu aboquí alg bal bal (1) occ sept val v
verser
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.
déranger
Girar cap a terra alguna cosa.
viser
Acostar alguna cosa al lloc on ha d'obrar.
prodiguer
Gastar molts de diners amb la finalitat d'aconseguir alguna cosa.
assembler
(pronominal) Ajuntar-se de cop en algun lloc molta de gent.
assembler élancer
(pronominal) Inclinar-se, tirar-se amb el cos endavant.

abocat /a.boˈkat/ /ə.boˈkat/ /ə.buˈkat/ adj masc
moelleux
(enologia) Que deixa a la boca un punt de dolçor, dit del vi suau, entre sec i dolç,

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ aboleix aboleixen aboleixes aboleixi aboleixin aboleixis aboleixo abolesc abolesqui abolesquin abolesquis abolia abolida abolides abolien abolies aboliguem aboligueu abolim abolint abolir abolira aboliran abolirem aboliren abolires abolireu aboliria abolirien aboliries abolirà aboliràs aboliré aboliríem aboliríeu abolisc abolisca abolisquen abolisques abolissen abolisses abolissin abolissis abolit abolits aboliu abolix abolixen abolixes abolixo abolí abolíem abolíeu abolírem abolíreu abolís abolíssem abolísseu abolíssim abolíssiu bal n-occ occ sept val v
abolir

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
abominable

abominablement /a.bo.miˌna.bɫeˈment/ /a.βo.miˌna.βɫeˈmen/ /a.βo.miˌnab.bɫeˈmen/ /ə.bo.miˌnab.bɫəˈment/ /ə.bu.miˌnab.bɫəˈmen/ /ə.βu.miˌna.βɫəˈmen/ /ə.βu.miˌnab.bɫəˈmen/ adv
abominablement

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ abomina abominada abominades abominaia abominaien abominaies abominam abominant abominar abominara abominaran abominarem abominaren abominares abominareu abominaria abominarien abominaries abominariva abominariven abominarives abominarà abominaràs abominaré abominaríem abominaríeu abominarívem abominaríveu abominassen abominasses abominassin abominassis abominat abominats abominau abominava abominaven abominaves abominavi abominavo abomine abomineguem abomineguessa abomineguessen abomineguesses abominegueu abominegués abomineguéssom abomineguéssou abominem abominen abomines abominessa abominessen abominesses abominessi abominessin abominessis abomineu abomini abominin abominis abomino abominos abominà abominàiem abominàieu abominàrem abominàreu abominàs abominàssem abominàsseu abominàssim abominàssiu abominàvem abominàvets abominàveu abominàvom abominés abominéssem abominésseu abominéssim abominéssiu abominí abomín alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abominer

abonançar /a.bo.nanˈsaɾ/ /a.βo.nanˈsa/ /ə.bo.nənˈsa/ /ə.bu.nənˈsa/ /ə.βu.nənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abonance abonancem abonancen abonances abonancessen abonancesses abonancessin abonancessis abonanceu abonanci abonancin abonancis abonancés abonancéssem abonancésseu abonancéssim abonancéssiu abonancí abonanç abonança abonançada abonançades abonançam abonançant abonançar abonançara abonançaran abonançarem abonançaren abonançares abonançareu abonançaria abonançarien abonançaries abonançarà abonançaràs abonançaré abonançaríem abonançaríeu abonançassen abonançasses abonançassin abonançassis abonançat abonançats abonançau abonançava abonançaven abonançaves abonanço abonançà abonançàrem abonançàreu abonançàs abonançàssem abonançàsseu abonançàssim abonançàssiu abonançàvem abonançàveu alg bal bal (1) occ sept val v
rasséréner

abonar /a.boˈnaɾ/ /a.βoˈna/ /ə.boˈna/ /ə.buˈna/ /ə.βuˈna/ v
accréditer
Acreditar, donar per bo.
cautionner
Sortir fiador per algú.
bonifier
Anotar en un compte una partida a favor d'algú; prendre a compte.
abonner
(pronominal) Prendre un abonament.

abonir /a.boˈniɾ/ /a.βoˈni/ /ə.boˈni/ /ə.buˈni/ /ə.βuˈni/ aboneix aboneixen aboneixes aboneixi aboneixin aboneixis aboneixo abonesc abonesqui abonesquin abonesquis abonia abonida abonides abonien abonies aboniguem abonigueu abonim abonint abonir abonira aboniran abonirem aboniren abonires abonireu aboniria abonirien aboniries abonirà aboniràs aboniré aboniríem aboniríeu abonisc abonisca abonisquen abonisques abonissen abonisses abonissin abonissis abonit abonits aboniu abonix abonixen abonixes abonixo aboní aboníem aboníeu abonírem aboníreu abonís aboníssem abonísseu aboníssim aboníssiu bal n-occ occ sept val v
abonnir

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abonyeg abonyega abonyegada abonyegades abonyegam abonyegant abonyegar abonyegara abonyegaran abonyegarem abonyegaren abonyegares abonyegareu abonyegaria abonyegarien abonyegaries abonyegarà abonyegaràs abonyegaré abonyegaríem abonyegaríeu abonyegassen abonyegasses abonyegassin abonyegassis abonyegat abonyegats abonyegau abonyegava abonyegaven abonyegaves abonyego abonyegue abonyeguem abonyeguen abonyegues abonyeguessen abonyeguesses abonyeguessin abonyeguessis abonyegueu abonyegui abonyeguin abonyeguis abonyegués abonyeguéssem abonyeguésseu abonyeguéssim abonyeguéssiu abonyeguí abonyegà abonyegàrem abonyegàreu abonyegàs abonyegàssem abonyegàsseu abonyegàssim abonyegàssiu abonyegàvem abonyegàveu bal bal (1) occ sept val v
bossuer

abordar /a.boɾˈðaɾ/ /a.βorˈða/ /a.βoɾˈða/ /ə.boɾˈða/ /ə.burˈða/ /ə.βurˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abord aborda abordada abordades abordam abordant abordar abordara abordaran abordarem abordaren abordares abordareu abordaria abordarien abordaries abordarà abordaràs abordaré abordaríem abordaríeu abordassen abordasses abordassin abordassis abordat abordats abordau abordava abordaven abordaves aborde abordem aborden abordes abordessen abordesses abordessin abordessis abordeu abordi abordin abordis abordo abordà abordàrem abordàreu abordàs abordàssem abordàsseu abordàssim abordàssiu abordàvem abordàveu abordés abordéssem abordésseu abordéssim abordéssiu abordí alg bal bal (1) occ sept val v
aborder
(nàutica) Arrimar-se una embarcació a una altra, generalment per envestir-se.
attaquer
Escometre amb ímpetu i fúria.
hâler
(balear) Aquissar.

aborrallonament /a.bo.ra.ʎo.naˈment/ /a.βo.ra.ʎo.naˈmen/ /ə.bo.rə.ʎo.nəˈment/ /ə.bu.rə.ʎu.nəˈmen/ /ə.βu.rə.ʎu.nəˈmen/ n masc
boulochage

abrandar /a.bɾanˈdaɾ/ /a.βɾanˈda/ /ə.βɾənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrand abranda abrandada abrandades abrandam abrandant abrandar abrandara abrandaran abrandarem abrandaren abrandares abrandareu abrandaria abrandarien abrandaries abrandarà abrandaràs abrandaré abrandaríem abrandaríeu abrandassen abrandasses abrandassin abrandassis abrandat abrandats abrandau abrandava abrandaven abrandaves abrande abrandem abranden abrandes abrandessen abrandesses abrandessin abrandessis abrandeu abrandi abrandin abrandis abrando abrandà abrandàrem abrandàreu abrandàs abrandàssem abrandàsseu abrandàssim abrandàssiu abrandàvem abrandàveu abrandés abrandéssem abrandésseu abrandéssim abrandéssiu abrandí bal bal (1) occ sept val v
attiser

abrandat /a.bɾanˈdat/ /ə.βɾənˈdat/ adj
passionné

abraonar /a.bɾa.oˈnaɾ/ /a.βɾa.oˈna/ /ə.bɾə.oˈna/ /ə.bɾə.uˈna/ /ə.βɾə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abraon abraona abraonada abraonades abraonam abraonant abraonar abraonara abraonaran abraonarem abraonaren abraonares abraonareu abraonaria abraonarien abraonaries abraonarà abraonaràs abraonaré abraonaríem abraonaríeu abraonassen abraonasses abraonassin abraonassis abraonat abraonats abraonau abraonava abraonaven abraonaves abraone abraonem abraonen abraones abraonessen abraonesses abraonessin abraonessis abraoneu abraoni abraonin abraonis abraono abraonà abraonàrem abraonàreu abraonàs abraonàssem abraonàsseu abraonàssim abraonàssiu abraonàvem abraonàveu abraonés abraonéssem abraonésseu abraonéssim abraonéssiu abraoní bal bal (1) occ sept val v
saisir
Agafar i estrènyer amb força a algú pels braons.
(pronominal) Agafar-se fortament dos que es barallen.

abraonar-se /a.bɾa.oˈnaɾ.se/ /ə.bɾə.oˈnaɾ.sə/ /ə.bɾə.u.nərˈsə/ /ə.βɾə.uˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abraon abraona abraonada abraonades abraonam abraonant abraonar abraonara abraonaran abraonarem abraonaren abraonares abraonareu abraonaria abraonarien abraonaries abraonarà abraonaràs abraonaré abraonaríem abraonaríeu abraonassen abraonasses abraonassin abraonassis abraonat abraonats abraonau abraonava abraonaven abraonaves abraone abraonem abraonen abraones abraonessen abraonesses abraonessin abraonessis abraoneu abraoni abraonin abraonis abraono abraonà abraonàrem abraonàreu abraonàs abraonàssem abraonàsseu abraonàssim abraonàssiu abraonàvem abraonàveu abraonés abraonéssem abraonésseu abraonéssim abraonéssiu abraoní bal bal (1) occ sept val v
se précipiter
(rugbi) Cometre una falta, els jugadors de la primera línia d'una melé ordenada, consistent a llançar-se ajupits contra els jugadors que constitueixen la primera línia de l'equip adversari.

abrasar /a.bɾaˈzaɾ/ /a.βɾaˈza/ /ə.βɾəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrasa abrasada abrasades abrasam abrasant abrasar abrasara abrasaran abrasarem abrasaren abrasares abrasareu abrasaria abrasarien abrasaries abrasarà abrasaràs abrasaré abrasaríem abrasaríeu abrasassen abrasasses abrasassin abrasassis abrasat abrasats abrasau abrasava abrasaven abrasaves abrase abrasem abrasen abrases abrasessen abrasesses abrasessin abrasessis abraseu abrasi abrasin abrasis abraso abrasà abrasàrem abrasàreu abrasàs abrasàssem abrasàsseu abrasàssim abrasàssiu abrasàvem abrasàveu abrasés abraséssem abrasésseu abraséssim abraséssiu abrasí abràs bal bal (1) occ sept val v
embraser
Cremar, reduir a brasa alguna cosa.
déssecher
Assecar, marcir les plantes l'excessiu calor o fred.
enflammer
(pronominal) Estar molt agitat d'alguna passió.

abrasivitat n fem
abrasivité

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
embrassade étreinte

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
embrasser embrasse
Estrènyer amb els braços.
embrasser
Seguir una causa, opinió o partit.

abreujadament /a.bɾewˌd͡ʒa.ðaˈment/ /a.βɾewˌd͡ʒa.ðaˈmen/ /ə.bɾəwˌʒa.ðəˈmen/ /ə.bɾəwˌʒa.ðəˈment/ /ə.βɾəwˌʒa.ðəˈmen/ adv
abrégément

abreujar /a.bɾewˈd͡ʒaɾ/ /a.βɾewˈd͡ʒa/ /ə.βɾəwˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abreuge abreugem abreugen abreuges abreugessen abreugesses abreugessin abreugessis abreugeu abreugi abreugin abreugis abreugés abreugéssem abreugésseu abreugéssim abreugéssiu abreugí abreuig abreuja abreujada abreujades abreujam abreujant abreujar abreujara abreujaran abreujarem abreujaren abreujares abreujareu abreujaria abreujarien abreujaries abreujarà abreujaràs abreujaré abreujaríem abreujaríeu abreujassen abreujasses abreujassin abreujassis abreujat abreujats abreujau abreujava abreujaven abreujaves abreujo abreujà abreujàrem abreujàreu abreujàs abreujàssem abreujàsseu abreujàssim abreujàssiu abreujàvem abreujàveu bal bal (1) occ sept val v
abréger

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
abrégement

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
abréviation
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
manteau
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.
abri
Aixopluc, ajuda, protecció.

abrigall /a.bɾiˈɣaʎ/ /ə.bɾiˈɣaj/ /ə.bɾiˈɣaʎ/ /ə.βɾiˈɣaʎ/ n masc
manteau
Peça o cosa que serveix per a abrigar.
literie
Roba d’abrigar del llit.

abrigar /a.bɾiˈɣaɾ/ /a.βɾiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrig abriga abrigada abrigades abrigam abrigant abrigar abrigara abrigaran abrigarem abrigaren abrigares abrigareu abrigaria abrigarien abrigaries abrigarà abrigaràs abrigaré abrigaríem abrigaríeu abrigassen abrigasses abrigassin abrigassis abrigat abrigats abrigau abrigava abrigaven abrigaves abrigo abrigue abriguem abriguen abrigues abriguessen abriguesses abriguessin abriguessis abrigueu abrigui abriguin abriguis abrigués abriguéssem abriguésseu abriguéssim abriguéssiu abriguí abrigà abrigàrem abrigàreu abrigàs abrigàssem abrigàsseu abrigàssim abrigàssiu abrigàvem abrigàveu alg bal bal (1) occ sept val v
abriter
Resguardar del fred.
couvrir
Cobrir, tapar.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
avril
Quart mes de l'any.

abrilejar /a.bɾi.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /a.βɾi.ɫeˈd͡ʒa/ /a.βɾi.ɫeˈʒa/ /ə.bɾi.ɫəˈd͡ʒa/ /ə.bɾi.ɫəˈʒa/ /ə.βɾi.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrilege abrilegem abrilegen abrileges abrilegessen abrilegesses abrilegessin abrilegessis abrilegeu abrilegi abrilegin abrilegis abrilegés abrilegéssem abrilegésseu abrilegéssim abrilegéssiu abrilegí abrileig abrileja abrilejam abrilejant abrilejar abrilejara abrilejaran abrilejarem abrilejaren abrilejares abrilejareu abrilejaria abrilejarien abrilejaries abrilejarà abrilejaràs abrilejaré abrilejaríem abrilejaríeu abrilejassen abrilejasses abrilejassin abrilejassis abrilejat abrilejau abrilejava abrilejaven abrilejaves abrilejo abrilejà abrilejàrem abrilejàreu abrilejàs abrilejàssem abrilejàsseu abrilejàssim abrilejàssiu abrilejàvem abrilejàveu bal bal (1) occ sept val v
faire un temps du mois d’avril
A l'hivern, fer un temps primaveral propi de l'abril.

abrillantar /a.bɾi.ʎanˈtaɾ/ /a.βɾi.ʎanˈta/ /ə.βɾi.ʎənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrillant abrillanta abrillantada abrillantades abrillantam abrillantant abrillantar abrillantara abrillantaran abrillantarem abrillantaren abrillantares abrillantareu abrillantaria abrillantarien abrillantaries abrillantarà abrillantaràs abrillantaré abrillantaríem abrillantaríeu abrillantassen abrillantasses abrillantassin abrillantassis abrillantat abrillantats abrillantau abrillantava abrillantaven abrillantaves abrillante abrillantem abrillanten abrillantes abrillantessen abrillantesses abrillantessin abrillantessis abrillanteu abrillanti abrillantin abrillantis abrillanto abrillantà abrillantàrem abrillantàreu abrillantàs abrillantàssem abrillantàsseu abrillantàssim abrillantàssiu abrillantàvem abrillantàveu abrillantés abrillantéssem abrillantésseu abrillantéssim abrillantéssiu abrillantí bal bal (1) occ sept val v
brillanter

abrivadament /a.bɾiˌva.ðaˈment/ /a.βɾiˌβa.ðaˈmen/ /ə.bɾiˌva.ðəˈmen/ /ə.bɾiˌva.ðəˈment/ /ə.βɾiˌβa.ðəˈmen/ adv
courageusement

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
abrogation

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrog abroga abrogada abrogades abrogam abrogant abrogar abrogara abrogaran abrogarem abrogaren abrogares abrogareu abrogaria abrogarien abrogaries abrogarà abrogaràs abrogaré abrogaríem abrogaríeu abrogassen abrogasses abrogassin abrogassis abrogat abrogats abrogau abrogava abrogaven abrogaves abrogo abrogue abroguem abroguen abrogues abroguessen abroguesses abroguessin abroguessis abrogueu abrogui abroguin abroguis abrogués abroguéssem abroguésseu abroguéssim abroguéssiu abroguí abrogà abrogàrem abrogàreu abrogàs abrogàssem abrogàsseu abrogàssim abrogàssiu abrogàvem abrogàveu alg bal bal (1) occ sept val v
abroger

abruptament /aˌbɾup.taˈment/ /aˌβɾup.taˈmen/ /əˌbɾup.təˈmen/ /əˌbɾup.təˈment/ /əˌβɾup.təˈmen/ adv
abruptement

abrusament /a.βɾu.zaˈmen/ /a.βɾu.zaˈment/ /ə.βɾu.zəˈmen/ /ə.βɾu.zəˈment// n masc
embrasement
(psiquiatria) Model experimental segons el qual la repetida estimulació elèctrica o química de baixa intensitat de determinades zones del cervell pot provocar una sensibilització progressiva de l'estructura cerebral i generar convulsions i crisis epilèptiques.

abrusar /a.bɾuˈzaɾ/ /a.βɾuˈza/ /ə.βɾuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrusa abrusada abrusades abrusam abrusant abrusar abrusara abrusaran abrusarem abrusaren abrusares abrusareu abrusaria abrusarien abrusaries abrusarà abrusaràs abrusaré abrusaríem abrusaríeu abrusassen abrusasses abrusassin abrusassis abrusat abrusats abrusau abrusava abrusaven abrusaves abruse abrusem abrusen abruses abrusessen abrusesses abrusessin abrusessis abruseu abrusi abrusin abrusis abruso abrusà abrusàrem abrusàreu abrusàs abrusàssem abrusàsseu abrusàssim abrusàssiu abrusàvem abrusàveu abrusés abruséssem abrusésseu abruséssim abruséssiu abrusí abrús bal bal (1) occ sept val v
brûler
Escalfar amb excés, com l'ardor del sol a l'estiu.
griller
(pronominal) Cremar-se, rebre una calor excessiva.

abró /aˈbɾo/ /əˈβɾo/ n masc
bolet orangé

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
absent
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
absinthe

absentar /ap.senˈta/ /ap.senˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. absent absenta absentada absentades absentam absentant absentar absentara absentaran absentarem absentaren absentares absentareu absentaria absentarien absentaries absentarà absentaràs absentaré absentaríem absentaríeu absentassen absentasses absentassin absentassis absentat absentats absentau absentava absentaven absentaves absente absentem absenten absentes absentessen absentesses absentessin absentessis absenteu absenti absentin absentis absento absentà absentàrem absentàreu absentàs absentàssem absentàsseu absentàssim absentàssiu absentàvem absentàveu absentés absentéssem absentésseu absentéssim absentéssiu absentí alg bal bal (1) occ sept val v
absenter

absentisme escolar n masc
absentéisme scolaire

absis n masc
abside

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ absol absolc absoldran absoldre absoldrem absoldreu absoldria absoldrien absoldries absoldrà absoldràs absoldré absoldríem absoldríeu absoleia absoleien absoleies absolem absolen absolent absolessen absolesses absoleu absoleva absoleven absoleves absolga absolgam absolgau absolgo absolgos absolguda absolgudes absolguem absolguen absolguent absolguera absolgueren absolgueres absolgues absolguessa absolguessen absolguesses absolguessin absolguessis absolgueu absolgui absolguin absolguis absolgut absolguts absolgué absolguérem absolguéreu absolgués absolguéssem absolguésseu absolguéssim absolguéssiu absolguéssom absolguéssou absolguí absoli absolia absolien absolies absolin absolis absoliva absoliven absolives absols absolt absolta absoltes absolts absolèiem absolèieu absolèvem absolèveu absolèvom absolèvou absolés absoléssem absolésseu absolíem absolíeu absolívem absolíveu absolívom absolívou alg bal centr eiv n-occ occ v.cent val v
absoudre
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.
Remetre a un penitent els seus pecats en el tribunal de confessió, llevar-li les censures en què hagués incorregut.
innocenter
Donar per lliure al reu contra qui s'havia entaulat una demanda civil o criminal.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ absoluta adj masc
absolu

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ adv
absolument

absolutitzar /ap.so.ɫu.tiˈd͡za/ /ap.so.ɫu.tiˈza/ /ap.so.ɫu.tiˈzaɾ/ /əp.so.ɫu.tiˈd͡za/ /əp.su.ɫu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. absolutitz absolutitza absolutitzada absolutitzades absolutitzam absolutitzant absolutitzar absolutitzara absolutitzaran absolutitzarem absolutitzaren absolutitzares absolutitzareu absolutitzaria absolutitzarien absolutitzaries absolutitzarà absolutitzaràs absolutitzaré absolutitzaríem absolutitzaríeu absolutitzassen absolutitzasses absolutitzassin absolutitzassis absolutitzat absolutitzats absolutitzau absolutitzava absolutitzaven absolutitzaves absolutitze absolutitzem absolutitzen absolutitzes absolutitzessen absolutitzesses absolutitzessin absolutitzessis absolutitzeu absolutitzi absolutitzin absolutitzis absolutitzo absolutitzà absolutitzàrem absolutitzàreu absolutitzàs absolutitzàssem absolutitzàsseu absolutitzàssim absolutitzàssiu absolutitzàvem absolutitzàveu absolutitzés absolutitzéssem absolutitzésseu absolutitzéssim absolutitzéssiu absolutitzí bal bal (1) occ sept val v
absolutiser

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ absorbeix absorbeixen absorbeixes absorbeixi absorbeixin absorbeixis absorbeixo absorbesc absorbesqui absorbesquin absorbesquis absorbia absorbida absorbides absorbien absorbies absorbiguem absorbigueu absorbim absorbint absorbir absorbira absorbiran absorbirem absorbiren absorbires absorbireu absorbiria absorbirien absorbiries absorbirà absorbiràs absorbiré absorbiríem absorbiríeu absorbisc absorbisca absorbisquen absorbisques absorbissen absorbisses absorbissin absorbissis absorbit absorbits absorbiu absorbix absorbixen absorbixes absorbixo absorbí absorbíem absorbíeu absorbírem absorbíreu absorbís absorbíssem absorbísseu absorbíssim absorbíssiu bal n-occ occ sept val v
absorber
Amarar, penetrar dins.

absortància /ap.soɾˈtan.si.a/ /əp.surˈtan.si.ə/ n fem
absorptance
Potència radiant absorbida per un sistema dividida per la potència radiant que hi incideix.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ abstèmia adj masc
abstème
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ n masc
abstème
Persona que mai ingereix begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ abstenc abstendran abstendrem abstendreu abstendria abstendrien abstendries abstendrà abstendràs abstendré abstendríem abstendríeu abstenen abstenguda abstengudes abstenguem abstengueren abstengueres abstenguessin abstenguessis abstengueu abstengui abstenguin abstenguis abstengut abstenguts abstengué abstenguérem abstenguéreu abstengués abstenguéssim abstenguéssiu abstenguí abstenia abstenien abstenies abstenim abstenint abstenir absteniu abstens absteníem absteníeu abstinc abstindran abstindrem abstindreu abstindria abstindrien abstindries abstindrà abstindràs abstindré abstindríem abstindríeu abstinga abstinguda abstingudes abstinguem abstinguen abstinguera abstingueren abstingueres abstingues abstinguessen abstinguesses abstinguessin abstinguessis abstingueu abstingui abstinguin abstinguis abstingut abstinguts abstingué abstinguérem abstinguéreu abstingués abstinguéssem abstinguésseu abstinguéssim abstinguéssiu abstinguí absté abstén abstín alg bal occ val v
s'abstenir

abstergir /aps.terˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒiɾ/ /əps.tərˈʒi/ abstergeix abstergeixen abstergeixes abstergeixi abstergeixin abstergeixis abstergeixo abstergesc abstergesqui abstergesquin abstergesquis abstergia abstergida abstergides abstergien abstergies abstergiguem abstergigueu abstergim abstergint abstergir abstergira abstergiran abstergirem abstergiren abstergires abstergireu abstergiria abstergirien abstergiries abstergirà abstergiràs abstergiré abstergiríem abstergiríeu abstergisc abstergisca abstergisquen abstergisques abstergissen abstergisses abstergissin abstergissis abstergit abstergits abstergiu abstergix abstergixen abstergixes abstergixo abstergí abstergíem abstergíeu abstergírem abstergíreu abstergís abstergíssem abstergísseu abstergíssim abstergíssiu bal n-occ occ sept val v
absterger

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ adj
abstinent

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
abstraction

abstractament /apsˌtɾak.taˈmen/ /apsˌtɾak.taˈment/ /əpsˌtɾak.təˈmen/ /əpsˌtɾak.təˈment/ adv
abstraitement

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ abstracta adj masc
abstrait

abstractivament /aps.tɾakˌti.vaˈment/ /aps.tɾakˌti.βaˈmen/ /əps.tɾəkˌti.vəˈmen/ /əps.tɾəkˌti.vəˈment/ /əps.tɾəkˌti.βəˈmen/ adv
abstractivement

abstretament /apsˌtɾe.taˈmen/ /apsˌtɾe.taˈment/ /əpsˌtɾe.təˈmen/ /əpsˌtɾe.təˈment/ adv
abstraitement

abstreure /apsˈtɾew.ɾe/ /əpsˈtɾɛw.ɾə/ abstragueren abstragueres abstraguessen abstraguesses abstraguessin abstraguessis abstragué abstraguérem abstraguéreu abstragués abstraguéssem abstraguésseu abstraguéssim abstraguéssiu abstraguí abstraiem abstraient abstraieu abstrauran abstraurem abstraureu abstrauria abstraurien abstrauries abstraurà abstrauràs abstrauré abstrauríem abstrauríeu abstrec abstrega abstreguem abstreguen abstregues abstregueu abstregui abstreguin abstreguis abstreia abstreien abstreies abstreim abstreis abstret abstreta abstretes abstrets abstreu abstreuen abstreure abstreus abstrèiem abstrèieu bal v
abstraire
Considerar en una cosa un atribut o una propietat sense atendre els altres atributs o propietats que té.

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ adv
absurdement

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
absence

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
abondant

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ adv
abondamment

abundar /a.bunˈdaɾ/ /a.βunˈda/ /ə.βunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abund abunda abundada abundades abundam abundant abundar abundara abundaran abundarem abundaren abundares abundareu abundaria abundarien abundaries abundarà abundaràs abundaré abundaríem abundaríeu abundassen abundasses abundassin abundassis abundat abundats abundau abundava abundaven abundaves abunde abundem abunden abundes abundessen abundesses abundessin abundessis abundeu abundi abundin abundis abundo abundà abundàrem abundàreu abundàs abundàssem abundàsseu abundàssim abundàssiu abundàvem abundàveu abundés abundéssem abundésseu abundéssim abundéssiu abundí alg bal bal (1) occ sept val v
abonder

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
abondance

aburgesament /a.buɾ.d͡ʒe.zaˈment/ /a.βur.d͡ʒe.zaˈmen/ /a.βuɾ.d͡ʒe.zaˈmen/ /ə.bur.ʒə.zəˈmen/ /ə.buɾ.ʒə.zəˈment/ /ə.βur.ʒə.zəˈmen/ n masc
embourgeoisement

aburgesar /a.buɾ.d͡ʒeˈzaɾ/ /a.βur.d͡ʒeˈza/ /a.βuɾ.d͡ʒeˈza/ /ə.βur.ʒəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aburgesa aburgesada aburgesades aburgesam aburgesant aburgesar aburgesara aburgesaran aburgesarem aburgesaren aburgesares aburgesareu aburgesaria aburgesarien aburgesaries aburgesarà aburgesaràs aburgesaré aburgesaríem aburgesaríeu aburgesassen aburgesasses aburgesassin aburgesassis aburgesat aburgesats aburgesau aburgesava aburgesaven aburgesaves aburgese aburgesem aburgesen aburgeses aburgesessen aburgesesses aburgesessin aburgesessis aburgeseu aburgesi aburgesin aburgesis aburgeso aburgesà aburgesàrem aburgesàreu aburgesàs aburgesàssem aburgesàsseu aburgesàssim aburgesàssiu aburgesàvem aburgesàveu aburgesés aburgeséssem aburgesésseu aburgeséssim aburgeséssiu aburgesí aburgès bal bal (1) occ sept val v
embourgeoiser

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abusa abusada abusades abusam abusant abusar abusara abusaran abusarem abusaren abusares abusareu abusaria abusarien abusaries abusarà abusaràs abusaré abusaríem abusaríeu abusassen abusasses abusassin abusassis abusat abusats abusau abusava abusaven abusaves abuse abusem abusen abuses abusessen abusesses abusessin abusessis abuseu abusi abusin abusis abuso abusà abusàrem abusàreu abusàs abusàssem abusàsseu abusàssim abusàssiu abusàvem abusàveu abusés abuséssem abusésseu abuséssim abuséssiu abusí abús alg bal bal (1) occ sept val v
abuser

abusiu /a.buˈziw/ /ə.βuˈziw/ adj masc
abusif

abusivament /a.buˌzi.vaˈment/ /a.βuˌzi.βaˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈment/ /ə.βuˌzi.βəˈmen/ adv
abusivement

abúlia /aˈbu.ɫi.a/ n fem
aboulie

abús /aˈbus/ n masc
abus viol

acabadament /a.kaˌba.ðaˈment/ /a.kaˌβa.ðaˈmen/ /ə.kəˌba.ðəˈmen/ /ə.kəˌba.ðəˈment/ /ə.kəˌβa.ðəˈmen/ adv
entièrement

acabalar /a.ka.baˈɫaɾ/ /a.ka.βaˈɫa/ /ə.kə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acabal acabala acabalada acabalades acabalam acabalant acabalar acabalara acabalaran acabalarem acabalaren acabalares acabalareu acabalaria acabalarien acabalaries acabalarà acabalaràs acabalaré acabalaríem acabalaríeu acabalassen acabalasses acabalassin acabalassis acabalat acabalats acabalau acabalava acabalaven acabalaves acabale acabalem acabalen acabales acabalessen acabalesses acabalessin acabalessis acabaleu acabali acabalin acabalis acabalo acabalà acabalàrem acabalàreu acabalàs acabalàssem acabalàsseu acabalàssim acabalàssiu acabalàvem acabalàveu acabalés acabaléssem acabalésseu acabaléssim acabaléssiu acabalí bal bal (1) occ sept val v
thésauriser

acabament /a.ka.baˈment/ /a.ka.βaˈmen/ /ə.kə.bəˈmen/ /ə.kə.bəˈment/ n masc
bout
Part final d'una cosa.
fini
Part final del procés de fabricació en què es treballen els detalls o l'aspecte de l'objecte.

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acab acaba acabada acabades acabam acabant acabar acabara acabaran acabarem acabaren acabares acabareu acabaria acabarien acabaries acabarà acabaràs acabaré acabaríem acabaríeu acabassen acabasses acabassin acabassis acabat acabats acabau acabava acabaven acabaves acabe acabem acaben acabes acabessen acabesses acabessin acabessis acabeu acabi acabin acabis acabo acabà acabàrem acabàreu acabàs acabàssem acabàsseu acabàssim acabàssiu acabàvem acabàveu acabés acabéssem acabésseu acabéssim acabéssiu acabí alg bal bal (1) occ sept val v
finir

acabat /a.kaˈbat/ adj masc
parfait
Perfet, complet.
fini
Espatllat, malparat o en mala disposició.

acabat /a.kaˈbat/ n masc
finition
Perfeccionament final d'una obra.

acabdillar /a.kab.diˈʎa/ /a.kab.diˈʎaɾ/ /ə.kəb.diˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acabdill acabdilla acabdillada acabdillades acabdillam acabdillant acabdillar acabdillara acabdillaran acabdillarem acabdillaren acabdillares acabdillareu acabdillaria acabdillarien acabdillaries acabdillarà acabdillaràs acabdillaré acabdillaríem acabdillaríeu acabdillassen acabdillasses acabdillassin acabdillassis acabdillat acabdillats acabdillau acabdillava acabdillaven acabdillaves acabdille acabdillem acabdillen acabdilles acabdillessen acabdillesses acabdillessin acabdillessis acabdilleu acabdilli acabdillin acabdillis acabdillo acabdillà acabdillàrem acabdillàreu acabdillàs acabdillàssem acabdillàsseu acabdillàssim acabdillàssiu acabdillàvem acabdillàveu acabdillés acabdilléssem acabdillésseu acabdilléssim acabdilléssiu acabdillí bal bal (1) occ sept val v
commander

academitzar /a.ka.ðe.miˈd͡za/ /a.ka.ðe.miˈza/ /a.ka.ðe.miˈzaɾ/ /ə.kə.ðə.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. academitz academitza academitzada academitzades academitzam academitzant academitzar academitzara academitzaran academitzarem academitzaren academitzares academitzareu academitzaria academitzarien academitzaries academitzarà academitzaràs academitzaré academitzaríem academitzaríeu academitzassen academitzasses academitzassin academitzassis academitzat academitzats academitzau academitzava academitzaven academitzaves academitze academitzem academitzen academitzes academitzessen academitzesses academitzessin academitzessis academitzeu academitzi academitzin academitzis academitzo academitzà academitzàrem academitzàreu academitzàs academitzàssem academitzàsseu academitzàssim academitzàssiu academitzàvem academitzàveu academitzés academitzéssem academitzésseu academitzéssim academitzéssiu academitzí bal bal (1) occ sept val v
académiser

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
académie
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
académique
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
académique
Membre d'una acadèmia.

acadèmicament /a.kaˌðɛ.mi.kaˈmen/ /a.kaˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈment/ adv
académiquement

acagallonar-se /a.ka.ɣa.ʎoˈnaɾ.se/ /ə.kə.ɣə.ʎoˈnaɾ.sə/ /ə.kə.ɣə.ʎu.nərˈsə/ /ə.kə.ɣə.ʎuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acagallon acagallona acagallonada acagallonades acagallonam acagallonant acagallonar acagallonara acagallonaran acagallonarem acagallonaren acagallonares acagallonareu acagallonaria acagallonarien acagallonaries acagallonarà acagallonaràs acagallonaré acagallonaríem acagallonaríeu acagallonassen acagallonasses acagallonassin acagallonassis acagallonat acagallonats acagallonau acagallonava acagallonaven acagallonaves acagallone acagallonem acagallonen acagallones acagallonessen acagallonesses acagallonessin acagallonessis acagalloneu acagalloni acagallonin acagallonis acagallono acagallonà acagallonàrem acagallonàreu acagallonàs acagallonàssem acagallonàsseu acagallonàssim acagallonàssiu acagallonàvem acagallonàveu acagallonés acagallonéssem acagallonésseu acagallonéssim acagallonéssiu acagalloní bal bal (1) occ sept val v
pelotonner

acalar /a.kaˈɫa/ /a.kaˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acal acala acalada acalades acalam acalant acalar acalaran acalarem acalaren acalares acalareu acalaria acalarien acalaries acalarà acalaràs acalaré acalaríem acalaríeu acalassen acalasses acalassin acalassis acalat acalats acalau acalava acalaven acalaves acalem acalen acales acalessen acalesses acalessin acalessis acaleu acali acalin acalis acalo acalà acalàrem acalàreu acalàs acalàssem acalàsseu acalàssim acalàssiu acalàvem acalàveu acalés acaléssem acalésseu acaléssim acaléssiu acalí bal bal (1) sept v
baisser
(balear) Inclinar cap avall una part del cos.

acalcúlia /a.kaɫˈku.ɫi.a/ /ə.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
acalculie

acalorar /a.ka.ɫoˈɾa/ /a.ka.ɫoˈɾaɾ/ /ə.kə.ɫoˈɾa/ /ə.kə.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acalor acalora acalorada acalorades acaloram acalorant acalorar acalorara acaloraran acalorarem acaloraren acalorares acalorareu acaloraria acalorarien acaloraries acalorarà acaloraràs acaloraré acaloraríem acaloraríeu acalorassen acalorasses acalorassin acalorassis acalorat acalorats acalorau acalorava acaloraven acaloraves acalore acalorem acaloren acalores acaloressen acaloresses acaloressin acaloressis acaloreu acalori acalorin acaloris acaloro acalorà acaloràrem acaloràreu acaloràs acaloràssem acaloràsseu acaloràssim acaloràssiu acaloràvem acaloràveu acalorés acaloréssem acalorésseu acaloréssim acaloréssiu acalorí bal bal (1) occ sept val v
échauffer
Fer o donar calor.
(pronominal) Enardir-se en la conversa o disputa.
présser
Excitar, exaltar.
enflamer
(pronominal) Encendre's, aclaparar-se per un excés de treball o exercici.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acamp acampa acampada acampades acampam acampant acampar acampara acamparan acamparem acamparen acampares acampareu acamparia acamparien acamparies acamparà acamparàs acamparé acamparíem acamparíeu acampassen acampasses acampassin acampassis acampat acampats acampau acampava acampaven acampaves acampe acampem acampen acampes acampessen acampesses acampessin acampessis acampeu acampi acampin acampis acampo acampà acampàrem acampàreu acampàs acampàssem acampàsseu acampàssim acampàssiu acampàvem acampàveu acampés acampéssem acampésseu acampéssim acampéssiu acampí alg bal bal (1) occ sept val v
camper

acamussar /a.ka.muˈsa/ /a.ka.muˈsaɾ/ /ə.kə.muˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acamussa acamussada acamussades acamussam acamussant acamussar acamussara acamussaran acamussarem acamussaren acamussares acamussareu acamussaria acamussarien acamussaries acamussarà acamussaràs acamussaré acamussaríem acamussaríeu acamussassen acamussasses acamussassin acamussassis acamussat acamussats acamussau acamussava acamussaven acamussaves acamusse acamussem acamussen acamusses acamussessen acamussesses acamussessin acamussessis acamusseu acamussi acamussin acamussis acamusso acamussà acamussàrem acamussàreu acamussàs acamussàssem acamussàsseu acamussàssim acamussàssiu acamussàvem acamussàveu acamussés acamusséssem acamussésseu acamusséssim acamusséssiu acamussí acamús bal bal (1) occ sept val v
chamoiser

acanalar /a.ka.naˈɫa/ /a.ka.naˈɫaɾ/ /ə.kə.nəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acanal acanala acanalada acanalades acanalam acanalant acanalar acanalara acanalaran acanalarem acanalaren acanalares acanalareu acanalaria acanalarien acanalaries acanalarà acanalaràs acanalaré acanalaríem acanalaríeu acanalassen acanalasses acanalassin acanalassis acanalat acanalats acanalau acanalava acanalaven acanalaves acanale acanalem acanalen acanales acanalessen acanalesses acanalessin acanalessis acanaleu acanali acanalin acanalis acanalo acanalà acanalàrem acanalàreu acanalàs acanalàssem acanalàsseu acanalàssim acanalàssiu acanalàvem acanalàveu acanalés acanaléssem acanalésseu acanaléssim acanaléssiu acanalí bal bal (1) occ sept val v
canneler
Fer solcs o canals.

acanar /a.kaˈna/ /a.kaˈnaɾ/ /ə.kəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acan acana acanada acanades acanam acanant acanar acanara acanaran acanarem acanaren acanares acanareu acanaria acanarien acanaries acanarà acanaràs acanaré acanaríem acanaríeu acanassen acanasses acanassin acanassis acanat acanats acanau acanava acanaven acanaves acane acanem acanen acanes acanessen acanesses acanessin acanessis acaneu acani acanin acanis acano acanà acanàrem acanàreu acanàs acanàssem acanàsseu acanàssim acanàssiu acanàvem acanàveu acanés acanéssem acanésseu acanéssim acanéssiu acaní bal bal (1) occ sept val v
auner

acanonar /a.ka.noˈna/ /a.ka.noˈnaɾ/ /ə.kə.noˈna/ /ə.kə.nuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acanon acanona acanonada acanonades acanonam acanonant acanonar acanonara acanonaran acanonarem acanonaren acanonares acanonareu acanonaria acanonarien acanonaries acanonarà acanonaràs acanonaré acanonaríem acanonaríeu acanonassen acanonasses acanonassin acanonassis acanonat acanonats acanonau acanonava acanonaven acanonaves acanone acanonem acanonen acanones acanonessen acanonesses acanonessin acanonessis acanoneu acanoni acanonin acanonis acanono acanonà acanonàrem acanonàreu acanonàs acanonàssem acanonàsseu acanonàssim acanonàssiu acanonàvem acanonàveu acanonés acanonéssem acanonésseu acanonéssim acanonéssiu acanoní bal bal (1) occ sept val v
canaliser

acantonar /a.kan.toˈna/ /a.kan.toˈnaɾ/ /ə.kən.toˈna/ /ə.kən.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acanton acantona acantonada acantonades acantonam acantonant acantonar acantonara acantonaran acantonarem acantonaren acantonares acantonareu acantonaria acantonarien acantonaries acantonarà acantonaràs acantonaré acantonaríem acantonaríeu acantonassen acantonasses acantonassin acantonassis acantonat acantonats acantonau acantonava acantonaven acantonaves acantone acantonem acantonen acantones acantonessen acantonesses acantonessin acantonessis acantoneu acantoni acantonin acantonis acantono acantonà acantonàrem acantonàreu acantonàs acantonàssem acantonàsseu acantonàssim acantonàssiu acantonàvem acantonàveu acantonés acantonéssem acantonésseu acantonéssim acantonéssiu acantoní bal bal (1) occ sept val v
cantonner

acanyar-se /a.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kə.ɲəɾˈsə/ /ə.kəˈɲar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acany acanya acanyada acanyades acanyam acanyant acanyar acanyara acanyaran acanyarem acanyaren acanyares acanyareu acanyaria acanyarien acanyaries acanyarà acanyaràs acanyaré acanyaríem acanyaríeu acanyassen acanyasses acanyassin acanyassis acanyat acanyats acanyau acanyava acanyaven acanyaves acanye acanyem acanyen acanyes acanyessen acanyesses acanyessin acanyessis acanyeu acanyi acanyin acanyis acanyo acanyà acanyàrem acanyàreu acanyàs acanyàssem acanyàsseu acanyàssim acanyàssiu acanyàvem acanyàveu acanyés acanyéssem acanyésseu acanyéssim acanyéssiu acanyí bal bal (1) occ sept val v
maigrir

acaparar /a.ka.paˈɾa/ /a.ka.paˈɾaɾ/ /ə.kə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acapar acapara acaparada acaparades acaparam acaparant acaparar acaparara acapararan acapararem acapararen acaparares acaparareu acapararia acapararien acapararies acapararà acapararàs acapararé acapararíem acapararíeu acaparassen acaparasses acaparassin acaparassis acaparat acaparats acaparau acaparava acaparaven acaparaves acapare acaparem acaparen acapares acaparessen acaparesses acaparessin acaparessis acapareu acapari acaparin acaparis acaparo acaparà acaparàrem acaparàreu acaparàs acaparàssem acaparàsseu acaparàssim acaparàssiu acaparàvem acaparàveu acaparés acaparéssem acaparésseu acaparéssim acaparéssiu acaparí alg bal bal (1) occ sept val v
accaparer

acaptar /a.kapˈta/ /a.kapˈtaɾ/ /ə.kəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acapt acapta acaptada acaptades acaptam acaptant acaptar acaptara acaptaran acaptarem acaptaren acaptares acaptareu acaptaria acaptarien acaptaries acaptarà acaptaràs acaptaré acaptaríem acaptaríeu acaptassen acaptasses acaptassin acaptassis acaptat acaptats acaptau acaptava acaptaven acaptaves acapte acaptem acapten acaptes acaptessen acaptesses acaptessin acaptessis acapteu acapti acaptin acaptis acapto acaptà acaptàrem acaptàreu acaptàs acaptàssem acaptàsseu acaptàssim acaptàssiu acaptàvem acaptàveu acaptés acaptéssem acaptésseu acaptéssim acaptéssiu acaptí bal bal (1) occ sept val v
quêter

acaramel·lar /a.ka.ɾa.meɫˈɫa/ /a.ka.ɾa.meɫˈɫaɾ/ /a.ka.ɾa.meˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məɫˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaramel acaramel·la acaramel·lada acaramel·lades acaramel·lam acaramel·lant acaramel·lar acaramel·lara acaramel·laran acaramel·larem acaramel·laren acaramel·lares acaramel·lareu acaramel·laria acaramel·larien acaramel·laries acaramel·larà acaramel·laràs acaramel·laré acaramel·laríem acaramel·laríeu acaramel·lassen acaramel·lasses acaramel·lassin acaramel·lassis acaramel·lat acaramel·lats acaramel·lau acaramel·lava acaramel·laven acaramel·laves acaramel·le acaramel·lem acaramel·len acaramel·les acaramel·lessen acaramel·lesses acaramel·lessin acaramel·lessis acaramel·leu acaramel·li acaramel·lin acaramel·lis acaramel·lo acaramel·là acaramel·làrem acaramel·làreu acaramel·làs acaramel·làssem acaramel·làsseu acaramel·làssim acaramel·làssiu acaramel·làvem acaramel·làveu acaramel·lés acaramel·léssem acaramel·lésseu acaramel·léssim acaramel·léssiu acaramel·lí bal bal (1) occ sept val v
caraméliser

acarar /a.kaˈɾa/ /a.kaˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acar acara acarada acarades acaram acarant acarar acarara acararan acararem acararen acarares acarareu acararia acararien acararies acararà acararàs acararé acararíem acararíeu acarassen acarasses acarassin acarassis acarat acarats acarau acarava acaraven acaraves acare acarem acaren acares acaressen acaresses acaressin acaressis acareu acari acarin acaris acaro acarà acaràrem acaràreu acaràs acaràssem acaràsseu acaràssim acaràssiu acaràvem acaràveu acarés acaréssem acarésseu acaréssim acaréssiu acarí bal bal (1) occ sept val v
accarer
Confrontar unes persones amb unes altres amb el fi d'esbrinar la veritat.
confronter
Confrontar una cosa amb una altra.

acarcanyar-se /a.kaɾ.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kər.kə.ɲərˈsə/ /ə.kəɾ.kəˈɲaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acarcanya acarcanyada acarcanyades acarcanyant acarcanyar acarcanyara acarcanyaran acarcanyarem acarcanyaren acarcanyares acarcanyareu acarcanyaria acarcanyarien acarcanyaries acarcanyarà acarcanyaràs acarcanyaré acarcanyaríem acarcanyaríeu acarcanyassen acarcanyasses acarcanyat acarcanyats acarcanyava acarcanyaven acarcanyaves acarcanye acarcanyem acarcanyen acarcanyes acarcanyessen acarcanyesses acarcanyessin acarcanyessis acarcanyeu acarcanyi acarcanyin acarcanyis acarcanyo acarcanyà acarcanyàrem acarcanyàreu acarcanyàssem acarcanyàsseu acarcanyàvem acarcanyàveu acarcanyés acarcanyéssem acarcanyésseu acarcanyéssim acarcanyéssiu acarcanyí occ sept val val (1) v
innonder

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
caresser
Fer carícies, tractar amb afecte.
Passar els dits suaument per una superfície.

acaronar /a.ka.ɾoˈna/ /a.ka.ɾoˈnaɾ/ /ə.kə.ɾoˈna/ /ə.kə.ɾuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaron acarona acaronada acaronades acaronam acaronant acaronar acaronara acaronaran acaronarem acaronaren acaronares acaronareu acaronaria acaronarien acaronaries acaronarà acaronaràs acaronaré acaronaríem acaronaríeu acaronassen acaronasses acaronassin acaronassis acaronat acaronats acaronau acaronava acaronaven acaronaves acarone acaronem acaronen acarones acaronessen acaronesses acaronessin acaronessis acaroneu acaroni acaronin acaronis acarono acaronà acaronàrem acaronàreu acaronàs acaronàssem acaronàsseu acaronàssim acaronàssiu acaronàvem acaronàveu acaronés acaronéssem acaronésseu acaronéssim acaronéssiu acaroní bal bal (1) occ sept val v
câliner
Apropar la cara amorosament.

acarrerar /a.ka.reˈɾa/ /a.ka.reˈɾaɾ/ /ə.kə.rəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acarrer acarrera acarrerada acarrerades acarreram acarrerant acarrerar acarrerara acarreraran acarrerarem acarreraren acarrerares acarrerareu acarreraria acarrerarien acarreraries acarrerarà acarreraràs acarreraré acarreraríem acarreraríeu acarrerassen acarrerasses acarrerassin acarrerassis acarrerat acarrerats acarrerau acarrerava acarreraven acarreraves acarrere acarrerem acarreren acarreres acarreressen acarreresses acarreressin acarreressis acarrereu acarreri acarrerin acarreris acarrero acarrerà acarreràrem acarreràreu acarreràs acarreràssem acarreràsseu acarreràssim acarreràssiu acarreràvem acarreràveu acarrerés acarreréssem acarrerésseu acarreréssim acarreréssiu acarrerí bal bal (1) occ sept val v
acheminer

acastellar /a.kas.teˈʎa/ /a.kas.teˈʎaɾ/ /ə.kəs.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acastell acastella acastellada acastellades acastellam acastellant acastellar acastellara acastellaran acastellarem acastellaren acastellares acastellareu acastellaria acastellarien acastellaries acastellarà acastellaràs acastellaré acastellaríem acastellaríeu acastellassen acastellasses acastellassin acastellassis acastellat acastellats acastellau acastellava acastellaven acastellaves acastelle acastellem acastellen acastelles acastellessen acastellesses acastellessin acastellessis acastelleu acastelli acastellin acastellis acastello acastellà acastellàrem acastellàreu acastellàs acastellàssem acastellàsseu acastellàssim acastellàssiu acastellàvem acastellàveu acastellés acastelléssem acastellésseu acastelléssim acastelléssiu acastellí bal bal (1) occ sept val v
empiler

acatar /a.kaˈta/ /a.kaˈtaɾ/ /ə.kəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acat acata acatada acatades acatam acatant acatar acatara acataran acatarem acataren acatares acatareu acataria acatarien acataries acatarà acataràs acataré acataríem acataríeu acatassen acatasses acatassin acatassis acatat acatats acatau acatava acataven acataves acate acatem acaten acates acatessen acatesses acatessin acatessis acateu acati acatin acatis acato acatà acatàrem acatàreu acatàs acatàssem acatàsseu acatàssim acatàssiu acatàvem acatàveu acatés acatéssem acatésseu acatéssim acatéssiu acatí alg bal bal (1) occ sept val v
respecter

acatarrar-se /a.ka.taˈraɾ.se/ /ə.kə.tə.rəɾˈsə/ /ə.kə.təˈrar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acatarr acatarra acatarrada acatarrades acatarram acatarrant acatarrar acatarrara acatarraran acatarrarem acatarraren acatarrares acatarrareu acatarraria acatarrarien acatarraries acatarrarà acatarraràs acatarraré acatarraríem acatarraríeu acatarrassen acatarrasses acatarrassin acatarrassis acatarrat acatarrats acatarrau acatarrava acatarraven acatarraves acatarre acatarrem acatarren acatarres acatarressen acatarresses acatarressin acatarressis acatarreu acatarri acatarrin acatarris acatarro acatarrà acatarràrem acatarràreu acatarràs acatarràssem acatarràsseu acatarràssim acatarràssiu acatarràvem acatarràveu acatarrés acatarréssem acatarrésseu acatarréssim acatarréssiu acatarrí alg bal bal (1) occ sept val v
enrhumer

acaçar /a.kaˈsa/ /a.kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acace acacem acacen acaces acacessen acacesses acacessin acacessis acaceu acaci acacin acacis acacés acacéssem acacésseu acacéssim acacéssiu acací acaç acaça acaçada acaçades acaçam acaçant acaçar acaçara acaçaran acaçarem acaçaren acaçares acaçareu acaçaria acaçarien acaçaries acaçarà acaçaràs acaçaré acaçaríem acaçaríeu acaçassen acaçasses acaçassin acaçassis acaçat acaçats acaçau acaçava acaçaven acaçaves acaço acaçà acaçàrem acaçàreu acaçàs acaçàssem acaçàsseu acaçàssim acaçàssiu acaçàvem acaçàveu bal bal (1) occ sept val v
presser

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ accedeix accedeixen accedeixes accedeixi accedeixin accedeixis accedeixo accedesc accedesqui accedesquin accedesquis accedia accedida accedides accedien accedies accediguem accedigueu accedim accedint accedir accedira accediran accedirem accediren accedires accedireu accediria accedirien accediries accedirà accediràs accediré accediríem accediríeu accedisc accedisca accedisquen accedisques accedissen accedisses accedissin accedissis accedit accedits accediu accedix accedixen accedixes accedixo accedí accedíem accedíeu accedírem accedíreu accedís accedíssem accedísseu accedíssim accedíssiu bal n-occ occ sept val v
accéder
Tenir accés a un lloc, una situació.
Concedir, donar el consentiment.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
accélération
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

acceleració física n fem
accélération physique

acceleració per maquinari n fem
accélération matérielle

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acceler accelera accelerada accelerades acceleram accelerant accelerar accelerara acceleraran accelerarem acceleraren accelerares accelerareu acceleraria accelerarien acceleraries accelerarà acceleraràs acceleraré acceleraríem acceleraríeu accelerassen accelerasses accelerassin accelerassis accelerat accelerats accelerau accelerava acceleraven acceleraves accelere accelerem acceleren acceleres acceleressen acceleresses acceleressin acceleressis accelereu acceleri accelerin acceleris accelero accelerà acceleràrem acceleràreu acceleràs acceleràssem acceleràsseu acceleràssim acceleràssiu acceleràvem acceleràveu accelerés acceleréssem accelerésseu acceleréssim acceleréssiu accelerí alg bal bal (1) occ sept val v
accélérer
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
accent
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accentua accentuada accentuades accentuam accentuant accentuar accentuara accentuaran accentuarem accentuaren accentuares accentuareu accentuaria accentuarien accentuaries accentuarà accentuaràs accentuaré accentuaríem accentuaríeu accentuassen accentuasses accentuassin accentuassis accentuat accentuats accentuau accentuava accentuaven accentuaves accentue accentuem accentuen accentues accentuessen accentuesses accentuessin accentuessis accentueu accentuo accentuu accentuà accentuàrem accentuàreu accentuàs accentuàssem accentuàsseu accentuàssim accentuàssiu accentuàvem accentuàveu accentués accentuéssem accentuésseu accentuéssim accentuéssiu accentuí accentuï accentuïn accentuïs alg bal bal (1) occ sept val v
accentuer
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

accentuat /ak.sen.tuˈat/ /ək.sən.tuˈat/ adj
marqué

accepció /ak.sep.siˈo/ n fem
acception

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ adj
acceptable

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ n fem
acceptation

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accept accepta acceptada acceptades acceptam acceptant acceptar acceptara acceptaran acceptarem acceptaren acceptares acceptareu acceptaria acceptarien acceptaries acceptarà acceptaràs acceptaré acceptaríem acceptaríeu acceptassen acceptasses acceptassin acceptassis acceptat acceptats acceptau acceptava acceptaven acceptaves accepte acceptem accepten acceptes acceptessen acceptesses acceptessin acceptessis accepteu accepti acceptin acceptis accepto acceptà acceptàrem acceptàreu acceptàs acceptàssem acceptàsseu acceptàssim acceptàssiu acceptàvem acceptàveu acceptés acceptéssem acceptésseu acceptéssim acceptéssiu acceptí alg bal bal (1) occ sept val v
accepter accueillir
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.
accepter
Obligar-se per escrit a pagar una lletra de canvi.

accepte /akˈsep.te/ /akˈsɛp.te/ /əkˈsep.tə/ adj masc
agréable

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
accessibilité
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accessibilitat informàtica n fem
accessibilité informatique

accessió n fem
accession

accessòriament /ak.seˌsɔ.ɾi.aˈmen/ /ak.seˌsɔ.ɾi.aˈment/ /ək.səˌsɔ.ɾi.əˈmen/ /ək.səˌsɔ.ɾi.əˈment/ adv
accessoirement

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
accident
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
accidentellement

accidentar /ak.si.ðenˈta/ /ak.si.ðenˈtaɾ/ /ək.si.ðənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accident accidenta accidentada accidentades accidentam accidentant accidentar accidentara accidentaran accidentarem accidentaren accidentares accidentareu accidentaria accidentarien accidentaries accidentarà accidentaràs accidentaré accidentaríem accidentaríeu accidentassen accidentasses accidentassin accidentassis accidentat accidentats accidentau accidentava accidentaven accidentaves accidente accidentem accidenten accidentes accidentessen accidentesses accidentessin accidentessis accidenteu accidenti accidentin accidentis accidento accidentà accidentàrem accidentàreu accidentàs accidentàssem accidentàsseu accidentàssim accidentàssiu accidentàvem accidentàveu accidentés accidentéssem accidentésseu accidentéssim accidentéssiu accidentí bal bal (1) occ sept val v
accidenter
Formar accidents en un terreny.
accident
(pronominal) Ser escomès d'un accident.

accionar /ak.si.oˈna/ /ak.si.oˈnaɾ/ /ək.si.oˈna/ /ək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accion acciona accionada accionades accionam accionant accionar accionara accionaran accionarem accionaren accionares accionareu accionaria accionarien accionaries accionarà accionaràs accionaré accionaríem accionaríeu accionassen accionasses accionassin accionassis accionat accionats accionau accionava accionaven accionaves accione accionem accionen acciones accionessen accionesses accionessin accionessis accioneu accioni accionin accionis acciono accionà accionàrem accionàreu accionàs accionàssem accionàsseu accionàssim accionàssiu accionàvem accionàveu accionés accionéssem accionésseu accionéssim accionéssiu accioní alg bal bal (1) occ sept val v
actionner
Posar en funcionament un mecanisme.
gesticuler
(retòrica) Acompanyar amb accions tots els moviments del cos i allò que es diu per donar més expressivitat.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
action
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acció de joc n fem
action de jeu

acció de tir n fem
action de tirer

acció formativa n fem
acte de formation

acció social n fem
action sociale

acció sociocultural n fem
action socioculturelle

accés /akˈses/ n masc
accès
Zona que permet entrar a un lloc.
Possibilitat que una persona pugui relacionar-se amb un entorn, un objecte, un material, una activitat o un procés amb finalitats de participació, d'aprenentatge o de progrés personal.

accídia /akˈsi.ði.a/ n fem
paresse
Peresa, mandra, aversió al treball o a l'esforç.

acel·lular /a.se.ɫuˈɫaɾ/ /a.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /ə.sə.ɫuˈɫar/ /ə.səɫ.ɫuˈɫar/ /ə.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
acellulaire

acensar /a.senˈsa/ /a.senˈsaɾ/ /ə.sənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acens acensa acensada acensades acensam acensant acensar acensara acensaran acensarem acensaren acensares acensareu acensaria acensarien acensaries acensarà acensaràs acensaré acensaríem acensaríeu acensassen acensasses acensassin acensassis acensat acensats acensau acensava acensaven acensaves acense acensem acensen acenses acensessen acensesses acensessin acensessis acenseu acensi acensin acensis acenso acensà acensàrem acensàreu acensàs acensàssem acensàsseu acensàssim acensàssiu acensàvem acensàveu acensés acenséssem acensésseu acenséssim acenséssiu acensí alg bal bal (1) occ sept val v
acenser

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
acier

acerar /a.seˈɾa/ /a.seˈɾaɾ/ /ə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acer acera acerada acerades aceram acerant acerar acerara aceraran acerarem aceraren acerares acerareu aceraria acerarien aceraries acerarà aceraràs aceraré aceraríem aceraríeu acerassen acerasses acerassin acerassis acerat acerats acerau acerava aceraven aceraves acere acerem aceren aceres aceressen aceresses aceressin aceressis acereu aceri acerin aceris acero acerà aceràrem aceràreu aceràs aceràssem aceràsseu aceràssim aceràssiu aceràvem aceràveu acerés aceréssem acerésseu aceréssim aceréssiu acerí alg bal bal (1) occ sept val v
acérer
Posar acer a la punta i al tall dels instruments de ferro que serveixen per a tallar.

acetificar /a.se.ti.fiˈka/ /a.se.ti.fiˈkaɾ/ /ə.sə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acetific acetifica acetificada acetificades acetificam acetificant acetificar acetificara acetificaran acetificarem acetificaren acetificares acetificareu acetificaria acetificarien acetificaries acetificarà acetificaràs acetificaré acetificaríem acetificaríeu acetificassen acetificasses acetificassin acetificassis acetificat acetificats acetificau acetificava acetificaven acetificaves acetifico acetificà acetificàrem acetificàreu acetificàs acetificàssem acetificàsseu acetificàssim acetificàssiu acetificàvem acetificàveu acetifique acetifiquem acetifiquen acetifiques acetifiquessen acetifiquesses acetifiquessin acetifiquessis acetifiqueu acetifiqui acetifiquin acetifiquis acetifiqués acetifiquéssem acetifiquésseu acetifiquéssim acetifiquéssiu acetifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
acétifier

acetil /a.seˈtiɫ/ /ə.səˈtiɫ/ n masc
acétyl

acetàbul /a.seˈta.βuɫ/ /ə.səˈta.βuɫ/ n masc
acétabule
(anatomia) Cavitat òssia on encaixa el cap del coxal de la cuixa.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
acidité

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidific acidifica acidificada acidificades acidificam acidificant acidificar acidificara acidificaran acidificarem acidificaren acidificares acidificareu acidificaria acidificarien acidificaries acidificarà acidificaràs acidificaré acidificaríem acidificaríeu acidificassen acidificasses acidificassin acidificassis acidificat acidificats acidificau acidificava acidificaven acidificaves acidifico acidificà acidificàrem acidificàreu acidificàs acidificàssem acidificàsseu acidificàssim acidificàssiu acidificàvem acidificàveu acidifique acidifiquem acidifiquen acidifiques acidifiquessen acidifiquesses acidifiquessin acidifiquessis acidifiqueu acidifiqui acidifiquin acidifiquis acidifiqués acidifiquéssem acidifiquésseu acidifiquéssim acidifiquéssiu acidifiquí alg bal bal (1) occ sept val v
acidifier

acidular /a.si.ðuˈɫa/ /a.si.ðuˈɫaɾ/ /ə.si.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acidul acidula acidulada acidulades acidulam acidulant acidular acidulara acidularan acidularem acidularen acidulares acidulareu acidularia acidularien acidularies acidularà acidularàs acidularé acidularíem acidularíeu acidulassen acidulasses acidulassin acidulassis acidulat acidulats acidulau acidulava acidulaven acidulaves acidule acidulem acidulen acidules acidulessen acidulesses acidulessin acidulessis aciduleu aciduli acidulin acidulis acidulo acidulà acidulàrem acidulàreu acidulàs acidulàssem acidulàsseu acidulàssim acidulàssiu acidulàvem acidulàveu acidulés aciduléssem acidulésseu aciduléssim aciduléssiu acidulí alg bal bal (1) occ sept val v
aciduler

aciençar /a.si.enˈsa/ /a.si.enˈsaɾ/ /ə.si.ənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acience aciencem aciencen aciences aciencessen aciencesses aciencessin aciencessis acienceu acienci aciencin aciencis aciencés aciencéssem aciencésseu aciencéssim aciencéssiu aciencí acienç aciença aciençada aciençades aciençam aciençant aciençar aciençara aciençaran aciençarem aciençaren aciençares aciençareu aciençaria aciençarien aciençaries aciençarà aciençaràs aciençaré aciençaríem aciençaríeu aciençassen aciençasses aciençassin aciençassis aciençat aciençats aciençau aciençava aciençaven aciençaves acienço aciençà aciençàrem aciençàreu aciençàs aciençàssem aciençàsseu aciençàssim aciençàssiu aciençàvem aciençàveu bal bal (1) occ sept val v
instruire

acimar /a.siˈma/ /a.siˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acim acima acimada acimades acimam acimant acimar acimara acimaran acimarem acimaren acimares acimareu acimaria acimarien acimaries acimarà acimaràs acimaré acimaríem acimaríeu acimassen acimasses acimassin acimassis acimat acimats acimau acimava acimaven acimaves acime acimem acimen acimes acimessen acimesses acimessin acimessis acimeu acimi acimin acimis acimo acimà acimàrem acimàreu acimàs acimàssem acimàsseu acimàssim acimàssiu acimàvem acimàveu acimés aciméssem acimésseu aciméssim aciméssiu acimí bal bal (1) occ sept val v
amonceler
Amuntegar una substància granular.

acinglat /a.siŋˈɡɫat/ /ə.siŋˈɡɫat/ adj masc
escarpé

acivadar /a.si.vaˈðaɾ/ /a.si.βaˈða/ /ə.si.vəˈða/ /ə.si.βəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acivad acivada acivadada acivadades acivadam acivadant acivadar acivadara acivadaran acivadarem acivadaren acivadares acivadareu acivadaria acivadarien acivadaries acivadarà acivadaràs acivadaré acivadaríem acivadaríeu acivadassen acivadasses acivadassin acivadassis acivadat acivadats acivadau acivadava acivadaven acivadaves acivade acivadem acivaden acivades acivadessen acivadesses acivadessin acivadessis acivadeu acivadi acivadin acivadis acivado acivadà acivadàrem acivadàreu acivadàs acivadàssem acivadàsseu acivadàssim acivadàssiu acivadàvem acivadàveu acivadés acivadéssem acivadésseu acivadéssim acivadéssiu acivadí bal bal (1) occ sept val v
avoiner

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclam aclama aclamada aclamades aclamam aclamant aclamar aclamara aclamaran aclamarem aclamaren aclamares aclamareu aclamaria aclamarien aclamaries aclamarà aclamaràs aclamaré aclamaríem aclamaríeu aclamassen aclamasses aclamassin aclamassis aclamat aclamats aclamau aclamava aclamaven aclamaves aclame aclamem aclamen aclames aclamessen aclamesses aclamessin aclamessis aclameu aclami aclamin aclamis aclamo aclamà aclamàrem aclamàreu aclamàs aclamàssem aclamàsseu aclamàssim aclamàssiu aclamàvem aclamàveu aclamés aclaméssem aclamésseu aclaméssim aclaméssiu aclamí alg bal bal (1) occ sept val v
acclamer
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.
conclamer acclamer
Nomenar algú per aclamació.

aclapar /a.kɫaˈpa/ /a.kɫaˈpaɾ/ /ə.kɫəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclapa aclapada aclapades aclapant aclapar aclapara aclaparan aclaparem aclaparen aclapares aclapareu aclaparia aclaparien aclaparies aclaparà aclaparàs aclaparé aclaparíem aclaparíeu aclapassen aclapasses aclapat aclapats aclapava aclapaven aclapaves aclape aclapem aclapen aclapes aclapessen aclapesses aclapessin aclapessis aclapeu aclapi aclapin aclapis aclapo aclapà aclapàrem aclapàreu aclapàssem aclapàsseu aclapàvem aclapàveu aclapés aclapéssem aclapésseu aclapéssim aclapéssiu aclapí occ sept val val (1) v
coucher

aclaparar /a.kɫa.paˈɾa/ /a.kɫa.paˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclapar aclapara aclaparada aclaparades aclaparam aclaparant aclaparar aclaparara aclapararan aclapararem aclapararen aclaparares aclaparareu aclapararia aclapararien aclapararies aclapararà aclapararàs aclapararé aclapararíem aclapararíeu aclaparassen aclaparasses aclaparassin aclaparassis aclaparat aclaparats aclaparau aclaparava aclaparaven aclaparaves aclapare aclaparem aclaparen aclapares aclaparessen aclaparesses aclaparessin aclaparessis aclapareu aclapari aclaparin aclaparis aclaparo aclaparà aclaparàrem aclaparàreu aclaparàs aclaparàssem aclaparàsseu aclaparàssim aclaparàssiu aclaparàvem aclaparàveu aclaparés aclaparéssem aclaparésseu aclaparéssim aclaparéssiu aclaparí bal bal (1) occ sept val v
accabler
Prostrar, llevar les forces, l'ànim.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ aclareix aclareixen aclareixes aclareixi aclareixin aclareixis aclareixo aclaresc aclaresqui aclaresquin aclaresquis aclaria aclarida aclarides aclarien aclaries aclariguem aclarigueu aclarim aclarint aclarir aclarira aclariran aclarirem aclariren aclarires aclarireu aclariria aclaririen aclariries aclarirà aclariràs aclariré aclariríem aclariríeu aclarisc aclarisca aclarisquen aclarisques aclarissen aclarisses aclarissin aclarissis aclarit aclarits aclariu aclarix aclarixen aclarixes aclarixo aclarí aclaríem aclaríeu aclarírem aclaríreu aclarís aclaríssem aclarísseu aclaríssim aclaríssiu bal n-occ occ sept val v
éclairer
Treure el que ofusca la claredat o transparència d'alguna cosa, donar claror.
éclaircir
Fer que sigui major l'interval o distància que hi ha entre dues coses.
(pronominal) Apartar-se, dissipar-se els núvols.
rarefier
Disminuir l'espessor d'alguna cosa que sol ser densa i atapeïda.
châtrer
Tallar els sarments dels ceps o les branques dels arbres, a fi d'airejar i evitar que gastin la seva força o virtut en branques inútils.
clarifier
Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.
débrouiller
Posar en net algun negoci o dependència embolicada i confusa.

aclimatar /a.kɫi.maˈta/ /a.kɫi.maˈtaɾ/ /ə.kɫi.məˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclimat aclimata aclimatada aclimatades aclimatam aclimatant aclimatar aclimatara aclimataran aclimatarem aclimataren aclimatares aclimatareu aclimataria aclimatarien aclimataries aclimatarà aclimataràs aclimataré aclimataríem aclimataríeu aclimatassen aclimatasses aclimatassin aclimatassis aclimatat aclimatats aclimatau aclimatava aclimataven aclimataves aclimate aclimatem aclimaten aclimates aclimatessen aclimatesses aclimatessin aclimatessis aclimateu aclimati aclimatin aclimatis aclimato aclimatà aclimatàrem aclimatàreu aclimatàs aclimatàssem aclimatàsseu aclimatàssim aclimatàssiu aclimatàvem aclimatàveu aclimatés aclimatéssem aclimatésseu aclimatéssim aclimatéssiu aclimatí alg bal bal (1) occ sept val v
acclimater

aclofar /a.kɫoˈfa/ /a.kɫoˈfaɾ/ /ə.kɫoˈfa/ /ə.kɫuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclof aclofa aclofada aclofades aclofam aclofant aclofar aclofara aclofaran aclofarem aclofaren aclofares aclofareu aclofaria aclofarien aclofaries aclofarà aclofaràs aclofaré aclofaríem aclofaríeu aclofassen aclofasses aclofassin aclofassis aclofat aclofats aclofau aclofava aclofaven aclofaves aclofe aclofem aclofen aclofes aclofessen aclofesses aclofessin aclofessis aclofeu aclofi aclofin aclofis aclofo aclofà aclofàrem aclofàreu aclofàs aclofàssem aclofàsseu aclofàssim aclofàssiu aclofàvem aclofàveu aclofés acloféssem aclofésseu acloféssim acloféssiu aclofí bal bal (1) occ sept val v
accroupir
(pronominal) Deixar-se anar de cul a terra fins a asseure's.
affaisser
(pronominal) Deixar-se anar sobre un seient.

aclofollat /a.kɫo.foˈʎat/ /ə.kɫo.foˈʎat/ /ə.kɫu.fuˈʎat/ adj masc
tuniqué

aclucar /a.kɫuˈka/ /a.kɫuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acluc acluca aclucada aclucades aclucam aclucant aclucar aclucara aclucaran aclucarem aclucaren aclucares aclucareu aclucaria aclucarien aclucaries aclucarà aclucaràs aclucaré aclucaríem aclucaríeu aclucassen aclucasses aclucassin aclucassis aclucat aclucats aclucau aclucava aclucaven aclucaves acluco aclucà aclucàrem aclucàreu aclucàs aclucàssem aclucàsseu aclucàssim aclucàssiu aclucàvem aclucàveu acluque acluquem acluquen acluques acluquessen acluquesses acluquessin acluquessis acluqueu acluqui acluquin acluquis acluqués acluquéssem acluquésseu acluquéssim acluquéssiu acluquí alg bal bal (1) occ sept val v
fermer
Tancar els ulls.

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
acmé

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
acné

acoblar /a.kobˈbɫa/ /a.koˈbɫaɾ/ /a.koˈβɫa/ /ə.kobˈbɫa/ /ə.kubˈbɫa/ /ə.kuˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acobl acobla acoblada acoblades acoblam acoblant acoblar acoblara acoblaran acoblarem acoblaren acoblares acoblareu acoblaria acoblarien acoblaries acoblarà acoblaràs acoblaré acoblaríem acoblaríeu acoblassen acoblasses acoblassin acoblassis acoblat acoblats acoblau acoblava acoblaven acoblaves acoble acoblem acoblen acobles acoblessen acoblesses acoblessin acoblessis acobleu acobli acoblin acoblis acoblo acoblà acoblàrem acoblàreu acoblàs acoblàssem acoblàsseu acoblàssim acoblàssiu acoblàvem acoblàveu acoblés acobléssem acoblésseu acobléssim acobléssiu acoblí bal bal (1) occ sept val v
accoupler
Unir dues peces de manera que entrin l'una dins de l'altra.

acolliment /a.ko.ʎiˈmen/ /a.ko.ʎiˈment/ /ə.ko.ʎiˈment/ /ə.ku.jiˈmen/ /ə.ku.ʎiˈmen/ n masc
accueil

acolliment familiar n masc
accueil familial

acolliment lingüístic n masc
accueil linguistique

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ acollia acollida acollides acollien acollies acolliguem acolligueu acollim acollint acollir acollira acolliran acollirem acolliren acollires acollireu acolliria acollirien acolliries acollirà acolliràs acolliré acolliríem acolliríeu acollissen acollisses acollissin acollissis acollit acollits acolliu acollí acollíem acollíeu acollírem acollíreu acollís acollíssem acollísseu acollíssim acollíssiu acull aculla acullen aculles aculli acullin acullis acullo aculls alg bal occ sept val v
accueillir
Admetre a algú en la seva casa o companyia.
refugier
(pronominal) refugiar-se, retirar-se, posar-se a cobert.

acollonir /a.ko.ʎoˈni/ /a.ko.ʎoˈniɾ/ /ə.ko.ʎoˈni/ /ə.ku.juˈni/ acolloneix acolloneixen acolloneixes acolloneixi acolloneixin acolloneixis acolloneixo acollonesc acollonesqui acollonesquin acollonesquis acollonia acollonida acollonides acollonien acollonies acolloniguem acollonigueu acollonim acollonint acollonir acollonira acolloniran acollonirem acolloniren acollonires acollonireu acolloniria acollonirien acolloniries acollonirà acolloniràs acolloniré acolloniríem acolloniríeu acollonisc acollonisca acollonisquen acollonisques acollonissen acollonisses acollonissin acollonissis acollonit acollonits acolloniu acollonix acollonixen acollonixes acollonixo acolloní acolloníem acolloníeu acollonírem acolloníreu acollonís acolloníssem acollonísseu acolloníssim acolloníssiu bal n-occ occ sept val v
ficher la trouille

acolorir /a.ko.ɫoˈɾi/ /a.ko.ɫoˈɾiɾ/ /ə.ko.ɫoˈɾi/ /ə.ku.ɫuˈɾi/ acoloreix acoloreixen acoloreixes acoloreixi acoloreixin acoloreixis acoloreixo acoloresc acoloresqui acoloresquin acoloresquis acoloria acolorida acolorides acolorien acolories acoloriguem acolorigueu acolorim acolorint acolorir acolorira acoloriran acolorirem acoloriren acolorires acolorireu acoloriria acoloririen acoloriries acolorirà acoloriràs acoloriré acoloriríem acoloriríeu acolorisc acolorisca acolorisquen acolorisques acolorissen acolorisses acolorissin acolorissis acolorit acolorits acoloriu acolorix acolorixen acolorixes acolorixo acolorí acoloríem acoloríeu acolorírem acoloríreu acolorís acoloríssem acolorísseu acoloríssim acoloríssiu bal n-occ occ sept val v
colorer

acolorit /a.ko.ɫoˈɾit/ /ə.ko.ɫoˈɾit/ /ə.ku.ɫuˈɾit/ adj
coloré
De color.
De colors vius.
Que té vivacitat, intensitat, originalitat.

acoltellar /a.koɫ.teˈʎa/ /a.koɫ.teˈʎaɾ/ /ə.koɫ.təˈʎa/ /ə.kuɫ.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acoltell acoltella acoltellada acoltellades acoltellam acoltellant acoltellar acoltellara acoltellaran acoltellarem acoltellaren acoltellares acoltellareu acoltellaria acoltellarien acoltellaries acoltellarà acoltellaràs acoltellaré acoltellaríem acoltellaríeu acoltellassen acoltellasses acoltellassin acoltellassis acoltellat acoltellats acoltellau acoltellava acoltellaven acoltellaves acoltelle acoltellem acoltellen acoltelles acoltellessen acoltellesses acoltellessin acoltellessis acoltelleu acoltelli acoltellin acoltellis acoltello acoltellà acoltellàrem acoltellàreu acoltellàs acoltellàssem acoltellàsseu acoltellàssim acoltellàssiu acoltellàvem acoltellàveu acoltellés acoltelléssem acoltellésseu acoltelléssim acoltelléssiu acoltellí bal bal (1) occ sept val v
couteler

acomboiar /a.kom.boˈja/ /a.kom.boˈjaɾ/ /ə.kom.boˈja/ /ə.kum.buˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomboi acomboia acomboiada acomboiades acomboiam acomboiant acomboiar acomboiara acomboiaran acomboiarem acomboiaren acomboiares acomboiareu acomboiaria acomboiarien acomboiaries acomboiarà acomboiaràs acomboiaré acomboiaríem acomboiaríeu acomboiassen acomboiasses acomboiassin acomboiassis acomboiat acomboiats acomboiau acomboiava acomboiaven acomboiaves acomboie acomboiem acomboien acomboies acomboiessen acomboiesses acomboiessin acomboiessis acomboieu acomboio acomboià acomboiàrem acomboiàreu acomboiàs acomboiàssem acomboiàsseu acomboiàssim acomboiàssiu acomboiàvem acomboiàveu acomboiés acomboiéssem acomboiésseu acomboiéssim acomboiéssiu acomboí acomboï acomboïn acomboïs bal bal (1) occ sept val v
convoyer

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomiad acomiada acomiadada acomiadades acomiadam acomiadant acomiadar acomiadara acomiadaran acomiadarem acomiadaren acomiadares acomiadareu acomiadaria acomiadarien acomiadaries acomiadarà acomiadaràs acomiadaré acomiadaríem acomiadaríeu acomiadassen acomiadasses acomiadassin acomiadassis acomiadat acomiadats acomiadau acomiadava acomiadaven acomiadaves acomiade acomiadem acomiaden acomiades acomiadessen acomiadesses acomiadessin acomiadessis acomiadeu acomiadi acomiadin acomiadis acomiado acomiadà acomiadàrem acomiadàreu acomiadàs acomiadàssem acomiadàsseu acomiadàssim acomiadàssiu acomiadàvem acomiadàveu acomiadés acomiadéssem acomiadésseu acomiadéssim acomiadéssiu acomiadí bal bal (1) occ sept val v
congédier
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
accommodation
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodadament /a.ko.moˌða.ðaˈmen/ /a.ko.moˌða.ðaˈment/ /ə.ko.moˌða.ðəˈment/ /ə.ku.muˌða.ðəˈmen/ adv
aisément

acomodador /a.ko.mo.ðaˈðo/ /a.ko.mo.ðaˈðoɾ/ /ə.ko.mo.ðəˈðo/ /ə.ku.mu.ðəˈðo/ n masc
huissier
Persona, en un teatre o en una sala de cinema, encarregada d'ajudar a trobar a cada espectador el seu seient.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomod acomoda acomodada acomodades acomodam acomodant acomodar acomodara acomodaran acomodarem acomodaren acomodares acomodareu acomodaria acomodarien acomodaries acomodarà acomodaràs acomodaré acomodaríem acomodaríeu acomodassen acomodasses acomodassin acomodassis acomodat acomodats acomodau acomodava acomodaven acomodaves acomode acomodem acomoden acomodes acomodessen acomodesses acomodessin acomodessis acomodeu acomodi acomodin acomodis acomodo acomodà acomodàrem acomodàreu acomodàs acomodàssem acomodàsseu acomodàssim acomodàssiu acomodàvem acomodàveu acomodés acomodéssem acomodésseu acomodéssim acomodéssiu acomodí alg bal bal (1) occ sept val v
acommoder accommoder
Ordenar, posar en el forma deguda.
acommoder
Compondre alguna renyina, disputa, plet, etc.
Ser alguna cosa útil o agradable a algú.
(pronominal) Conformar-se, adaptar-se al dictamen, geni o abast d'algú.
placer
Col·locar, donar ocupació.
prêter
Deixar alguna cosa d'ús o servei.

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ n masc
accompagnement
(esports de pilota) Acció de prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
(bàdminton) Falta consistent a retenir el volant sobre la raqueta durant l'execució d'un cop.

acompanyant /a.kom.paˈɲan/ /a.kom.paˈɲant/ /ə.kom.pəˈɲant/ /ə.kum.pəˈɲan/ /ə.kum.pəˈɲant/ n masc
accompagnateur

acompanyant d'equip n neut
accompagnateur d'équipe

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acompany acompanya acompanyada acompanyades acompanyam acompanyant acompanyar acompanyara acompanyaran acompanyarem acompanyaren acompanyares acompanyareu acompanyaria acompanyarien acompanyaries acompanyarà acompanyaràs acompanyaré acompanyaríem acompanyaríeu acompanyassen acompanyasses acompanyassin acompanyassis acompanyat acompanyats acompanyau acompanyava acompanyaven acompanyaves acompanye acompanyem acompanyen acompanyes acompanyessen acompanyesses acompanyessin acompanyessis acompanyeu acompanyi acompanyin acompanyis acompanyo acompanyà acompanyàrem acompanyàreu acompanyàs acompanyàssem acompanyàsseu acompanyàssim acompanyàssiu acompanyàvem acompanyàveu acompanyés acompanyéssem acompanyésseu acompanyéssim acompanyéssiu acompanyí alg bal bal (1) occ sept val v
accompagner
Anar en companyia d'una o moltes persones.
(esports de pilota) Prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
escorter
Escortar.
unir
Agregar una cosa a una altra.

acomplexar /a.kom.pɫekˈsa/ /a.kom.pɫekˈsaɾ/ /ə.kom.pɫəkˈsa/ /ə.kum.pɫəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomplex acomplexa acomplexada acomplexades acomplexam acomplexant acomplexar acomplexara acomplexaran acomplexarem acomplexaren acomplexares acomplexareu acomplexaria acomplexarien acomplexaries acomplexarà acomplexaràs acomplexaré acomplexaríem acomplexaríeu acomplexassen acomplexasses acomplexassin acomplexassis acomplexat acomplexats acomplexau acomplexava acomplexaven acomplexaves acomplexe acomplexem acomplexen acomplexes acomplexessen acomplexesses acomplexessin acomplexessis acomplexeu acomplexi acomplexin acomplexis acomplexo acomplexà acomplexàrem acomplexàreu acomplexàs acomplexàssem acomplexàsseu acomplexàssim acomplexàssiu acomplexàvem acomplexàveu acomplexés acomplexéssem acomplexésseu acomplexéssim acomplexéssiu acomplexí bal bal (1) occ sept val v
complexer

acomplir /a.komˈpɫi/ /a.komˈpɫiɾ/ /ə.komˈpɫi/ /ə.kumˈpɫi/ acompleix acompleixen acompleixes acompleixi acompleixin acompleixis acompleixo acomplert acomplerta acomplertes acomplerts acomplesc acomplesqui acomplesquin acomplesquis acomplia acomplida acomplides acomplien acomplies acompliguem acompligueu acomplim acomplint acomplir acomplira acompliran acomplirem acompliren acomplires acomplireu acompliria acomplirien acompliries acomplirà acompliràs acompliré acompliríem acompliríeu acomplisc acomplisca acomplisquen acomplisques acomplissen acomplisses acomplissin acomplissis acomplit acomplits acompliu acomplix acomplixen acomplixes acomplixo acomplí acomplíem acomplíeu acomplírem acomplíreu acomplís acomplíssem acomplísseu acomplíssim acomplíssiu alg bal n-occ occ sept val v
accomplir
Dur a terme, esdevenir-se.
réaliser
Desenvolupar-se.

acondiciar /a.kon.di.siˈa/ /a.kon.di.siˈaɾ/ /ə.kon.di.siˈa/ /ə.kun.di.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acondicia acondiciada acondiciades acondiciam acondiciant acondiciar acondiciara acondiciaran acondiciarem acondiciaren acondiciares acondiciareu acondiciaria acondiciarien acondiciaries acondiciarà acondiciaràs acondiciaré acondiciaríem acondiciaríeu acondiciassen acondiciasses acondiciassin acondiciassis acondiciat acondiciats acondiciau acondiciava acondiciaven acondiciaves acondicie acondiciem acondicien acondicies acondiciessen acondiciesses acondiciessin acondiciessis acondicieu acondicii acondicio acondicià acondiciàrem acondiciàreu acondiciàs acondiciàssem acondiciàsseu acondiciàssim acondiciàssiu acondiciàvem acondiciàveu acondiciés acondiciéssem acondiciésseu acondiciéssim acondiciéssiu acondicií acondiciï acondiciïn acondiciïs bal bal (1) occ sept val v
arranger

aconductar /a.kon.dukˈta/ /a.kon.dukˈtaɾ/ /ə.kon.dukˈta/ /ə.kun.dukˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconduct aconducta aconductada aconductades aconductam aconductant aconductar aconductara aconductaran aconductarem aconductaren aconductares aconductareu aconductaria aconductarien aconductaries aconductarà aconductaràs aconductaré aconductaríem aconductaríeu aconductassen aconductasses aconductassin aconductassis aconductat aconductats aconductau aconductava aconductaven aconductaves aconducte aconductem aconducten aconductes aconductessen aconductesses aconductessin aconductessis aconducteu aconducti aconductin aconductis aconducto aconductà aconductàrem aconductàreu aconductàs aconductàssem aconductàsseu aconductàssim aconductàssiu aconductàvem aconductàveu aconductés aconductéssem aconductésseu aconductéssim aconductéssiu aconductí bal bal (1) occ sept val v
accorder

aconduir /a.kon.duˈi/ /a.kon.duˈiɾ/ /ə.kon.duˈi/ /ə.kun.duˈi/ acondueix acondueixen acondueixes acondueixi acondueixin acondueixis acondueixo aconduesc aconduesqui aconduesquin aconduesquis aconduint aconduir aconduiran aconduirem aconduireu aconduiria aconduirien aconduiries aconduirà aconduiràs aconduiré aconduiríem aconduiríeu aconduí aconduíem aconduíeu aconduírem aconduíreu aconduís aconduíssem aconduísseu aconduíssim aconduíssiu aconduïa aconduïda aconduïdes aconduïen aconduïes aconduïguem aconduïgueu aconduïm aconduïra aconduïren aconduïres aconduïsc aconduïsca aconduïsquen aconduïsques aconduïssen aconduïsses aconduïssin aconduïssis aconduït aconduïts aconduïu aconduïx aconduïxen aconduïxes aconduïxo bal n-occ occ sept val v
arranger
Acomodar les coses a transportar o guardar.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ aconsegueix aconsegueixen aconsegueixes aconsegueixi aconsegueixin aconsegueixis aconsegueixo aconseguesc aconseguesqui aconseguesquin aconseguesquis aconseguia aconseguida aconseguides aconseguien aconseguies aconseguiguem aconseguigueu aconseguim aconseguint aconseguir aconseguira aconseguiran aconseguirem aconseguiren aconseguires aconseguireu aconseguiria aconseguirien aconseguiries aconseguirà aconseguiràs aconseguiré aconseguiríem aconseguiríeu aconseguisc aconseguisca aconseguisquen aconseguisques aconseguissen aconseguisses aconseguissin aconseguissis aconseguit aconseguits aconseguiu aconseguix aconseguixen aconseguixes aconseguixo aconseguí aconseguíem aconseguíeu aconseguírem aconseguíreu aconseguís aconseguíssem aconseguísseu aconseguíssim aconseguíssiu bal n-occ occ sept val v
atteindre
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellable /a.kon.seˈʎa.bɫe/ /a.kon.seˈʎa.βɫe/ /a.kon.seˈʎab.bɫe/ /ə.kon.səˈʎab.bɫə/ /ə.kun.səˈjab.bɫə/ /ə.kun.səˈʎa.βɫə/ /ə.kun.səˈʎab.bɫə/ adj
conseillable

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconsell aconsella aconsellada aconsellades aconsellam aconsellant aconsellar aconsellara aconsellaran aconsellarem aconsellaren aconsellares aconsellareu aconsellaria aconsellarien aconsellaries aconsellarà aconsellaràs aconsellaré aconsellaríem aconsellaríeu aconsellassen aconsellasses aconsellassin aconsellassis aconsellat aconsellats aconsellau aconsellava aconsellaven aconsellaves aconselle aconsellem aconsellen aconselles aconsellessen aconsellesses aconsellessin aconsellessis aconselleu aconselli aconsellin aconsellis aconsello aconsellà aconsellàrem aconsellàreu aconsellàs aconsellàssem aconsellàsseu aconsellàssim aconsellàssiu aconsellàvem aconsellàveu aconsellés aconselléssem aconsellésseu aconselléssim aconselléssiu aconsellí alg bal bal (1) occ sept val v
conseiller

acontentar /a.kon.tenˈta/ /a.kon.tenˈtaɾ/ /ə.kon.tənˈta/ /ə.kun.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acontent acontenta acontentada acontentades acontentam acontentant acontentar acontentara acontentaran acontentarem acontentaren acontentares acontentareu acontentaria acontentarien acontentaries acontentarà acontentaràs acontentaré acontentaríem acontentaríeu acontentassen acontentasses acontentassin acontentassis acontentat acontentats acontentau acontentava acontentaven acontentaves acontente acontentem acontenten acontentes acontentessen acontentesses acontentessin acontentessis acontenteu acontenti acontentin acontentis acontento acontentà acontentàrem acontentàreu acontentàs acontentàssem acontentàsseu acontentàssim acontentàssiu acontentàvem acontentàveu acontentés acontentéssem acontentésseu acontentéssim acontentéssiu acontentí alg bal bal (1) occ sept val v
contenter
Agradar a algú, fer-lo content.
(pronominal) quedar-se content.

acopar /a.koˈpa/ /a.koˈpaɾ/ /ə.koˈpa/ /ə.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acop acopa acopada acopades acopam acopant acopar acopara acoparan acoparem acoparen acopares acopareu acoparia acoparien acoparies acoparà acoparàs acoparé acoparíem acoparíeu acopassen acopasses acopassin acopassis acopat acopats acopau acopava acopaven acopaves acope acopem acopen acopes acopessen acopesses acopessin acopessis acopeu acopi acopin acopis acopo acopà acopàrem acopàreu acopàs acopàssem acopàsseu acopàssim acopàssiu acopàvem acopàveu acopés acopéssem acopésseu acopéssim acopéssiu acopí alg bal bal (1) occ sept val v
pommer
Fer de manera que les plantes facin copa.

acoquinar /a.ko.kiˈna/ /a.ko.kiˈnaɾ/ /ə.ko.kiˈna/ /ə.ku.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acoquina acoquinada acoquinades acoquinam acoquinant acoquinar acoquinara acoquinaran acoquinarem acoquinaren acoquinares acoquinareu acoquinaria acoquinarien acoquinaries acoquinarà acoquinaràs acoquinaré acoquinaríem acoquinaríeu acoquinassen acoquinasses acoquinassin acoquinassis acoquinat acoquinats acoquinau acoquinava acoquinaven acoquinaves acoquine acoquinem acoquinen acoquines acoquinessen acoquinesses acoquinessin acoquinessis acoquineu acoquini acoquinin acoquinis acoquino acoquinà acoquinàrem acoquinàreu acoquinàs acoquinàssem acoquinàsseu acoquinàssim acoquinàssiu acoquinàvem acoquinàveu acoquinés acoquinéssem acoquinésseu acoquinéssim acoquinéssiu acoquiní acoquín bal bal (1) occ sept val v
intimider

acorar /a.koˈɾa/ /a.koˈɾaɾ/ /ə.koˈɾa/ /ə.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acor acora acorada acorades acoram acorant acorar acorara acoraran acorarem acoraren acorares acorareu acoraria acorarien acoraries acorarà acoraràs acoraré acoraríem acoraríeu acorassen acorasses acorassin acorassis acorat acorats acorau acorava acoraven acoraves acore acorem acoren acores acoressen acoresses acoressin acoressis acoreu acori acorin acoris acoro acorà acoràrem acoràreu acoràs acoràssem acoràsseu acoràssim acoràssiu acoràvem acoràveu acorés acoréssem acorésseu acoréssim acoréssiu acorí alg bal bal (1) occ sept val v
tuer
Matar amb una ferida al cor.
endolorir
Afligir, congoixar.

acord /aˈkɔɾt/ n masc
accord
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
Diverses notes que sonen simultàniament.

acord de confidencialitat n masc
accord de non-divulgation

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acord acorda acordada acordades acordam acordant acordar acordara acordaran acordarem acordaren acordares acordareu acordaria acordarien acordaries acordarà acordaràs acordaré acordaríem acordaríeu acordassen acordasses acordassin acordassis acordat acordats acordau acordava acordaven acordaves acorde acordem acorden acordes acordessen acordesses acordessin acordessis acordeu acordi acordin acordis acordo acordà acordàrem acordàreu acordàs acordàssem acordàsseu acordàssim acordàssiu acordàvem acordàveu acordés acordéssem acordésseu acordéssim acordéssiu acordí alg bal bal (1) occ sept val v
convenir
Determinar o resoldre de comú acord, o per majoria de vots, alguna cosa.
accorder
(música) Avenir els instruments o veus per a formar harmonia.
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
accordéon

acordió diatònic n masc
accordéon diatonique

acorralar /a.ko.raˈɫa/ /a.ko.raˈɫaɾ/ /ə.ko.rəˈɫa/ /ə.ku.rəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acorral acorrala acorralada acorralades acorralam acorralant acorralar acorralara acorralaran acorralarem acorralaren acorralares acorralareu acorralaria acorralarien acorralaries acorralarà acorralaràs acorralaré acorralaríem acorralaríeu acorralassen acorralasses acorralassin acorralassis acorralat acorralats acorralau acorralava acorralaven acorralaves acorrale acorralem acorralen acorrales acorralessen acorralesses acorralessin acorralessis acorraleu acorrali acorralin acorralis acorralo acorralà acorralàrem acorralàreu acorralàs acorralàssem acorralàsseu acorralàssim acorralàssiu acorralàvem acorralàveu acorralés acorraléssem acorralésseu acorraléssim acorraléssiu acorralí alg bal bal (1) occ sept val v
acculer
Assetjar per impedir la fuita.

acorriolar-se /a.ko.ri.oˈɫaɾ.se/ /ə.ku.ri.u.ɫəɾˈsə/ /ə.ku.ri.uˈɫar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acorriol acorriola acorriolada acorriolades acorriolam acorriolant acorriolar acorriolara acorriolaran acorriolarem acorriolaren acorriolares acorriolareu acorriolaria acorriolarien acorriolaries acorriolarà acorriolaràs acorriolaré acorriolaríem acorriolaríeu acorriolassen acorriolasses acorriolassin acorriolassis acorriolat acorriolats acorriolau acorriolava acorriolaven acorriolaves acorriole acorriolem acorriolen acorrioles acorriolessen acorriolesses acorriolessin acorriolessis acorrioleu acorrioli acorriolin acorriolis acorriolo acorriolà acorriolàrem acorriolàreu acorriolàs acorriolàssem acorriolàsseu acorriolàssim acorriolàssiu acorriolàvem acorriolàveu acorriolés acorrioléssem acorriolésseu acorrioléssim acorrioléssiu acorriolí bal bal (1) occ sept val v
à la queue leu-leu

acorruar /a.ko.ruˈa/ /a.ko.ruˈaɾ/ /ə.ko.ruˈa/ /ə.ku.ruˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acorrua acorruada acorruades acorruam acorruant acorruar acorruara acorruaran acorruarem acorruaren acorruares acorruareu acorruaria acorruarien acorruaries acorruarà acorruaràs acorruaré acorruaríem acorruaríeu acorruassen acorruasses acorruassin acorruassis acorruat acorruats acorruau acorruava acorruaven acorruaves acorrue acorruem acorruen acorrues acorruessen acorruesses acorruessin acorruessis acorrueu acorruo acorruu acorruà acorruàrem acorruàreu acorruàs acorruàssem acorruàsseu acorruàssim acorruàssiu acorruàvem acorruàveu acorrués acorruéssem acorruésseu acorruéssim acorruéssiu acorruí acorruï acorruïn acorruïs bal bal (1) occ sept val v
aligner

acostar /a.kosˈta/ /a.kosˈtaɾ/ /ə.kosˈta/ /ə.kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acost acosta acostada acostades acostam acostant acostar acostara acostaran acostarem acostaren acostares acostareu acostaria acostarien acostaries acostarà acostaràs acostaré acostaríem acostaríeu acostassen acostasses acostassin acostassis acostat acostats acostau acostava acostaven acostaves acoste acostem acosten acostes acostessen acostesses acostessin acostessis acosteu acosti acostin acostis acosto acostà acostàrem acostàreu acostàs acostàssem acostàsseu acostàssim acostàssiu acostàvem acostàveu acostés acostéssem acostésseu acostéssim acostéssiu acostí alg bal bal (1) occ sept val v
rapprocher
Posar una cosa al costat o a prop d'altra.
accoster
(nàutica) Arrambar el costat d'una nau.

acostumadament /a.kos.tuˌma.ðaˈmen/ /a.kos.tuˌma.ðaˈment/ /ə.kos.tuˌma.ðəˈment/ /ə.kus.tuˌma.ðəˈmen/ adv
habituellement

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acostum acostuma acostumada acostumades acostumam acostumant acostumar acostumara acostumaran acostumarem acostumaren acostumares acostumareu acostumaria acostumarien acostumaries acostumarà acostumaràs acostumaré acostumaríem acostumaríeu acostumassen acostumasses acostumassin acostumassis acostumat acostumats acostumau acostumava acostumaven acostumaves acostume acostumem acostumen acostumes acostumessen acostumesses acostumessin acostumessis acostumeu acostumi acostumin acostumis acostumo acostumà acostumàrem acostumàreu acostumàs acostumàssem acostumàsseu acostumàssim acostumàssiu acostumàvem acostumàveu acostumés acostuméssem acostumésseu acostuméssim acostuméssiu acostumí alg bal bal (1) occ sept val v
accoutumer
Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
(pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.
habitude
Tenir de costum.

acotació /a.ko.ta.siˈo/ /ə.ku.tə.siˈo/ n fem
annotation

acotar /a.koˈta/ /a.koˈtaɾ/ /ə.koˈta/ /ə.kuˈta/ v
baisser
(pronominal) Inclinar la part superior del cos envers terra.
(eivissenc) Forma alternativa de cotar.
annoter
Posar acotacions.

acotiar /a.ko.tiˈa/ /a.ko.tiˈaɾ/ /ə.ko.tiˈa/ /ə.ku.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acotia acotiada acotiades acotiam acotiant acotiar acotiara acotiaran acotiarem acotiaren acotiares acotiareu acotiaria acotiarien acotiaries acotiarà acotiaràs acotiaré acotiaríem acotiaríeu acotiassen acotiasses acotiassin acotiassis acotiat acotiats acotiau acotiava acotiaven acotiaves acotie acotiem acotien acoties acotiessen acotiesses acotiessin acotiessis acotieu acotii acotio acotià acotiàrem acotiàreu acotiàs acotiàssem acotiàsseu acotiàssim acotiàssiu acotiàvem acotiàveu acotiés acotiéssem acotiésseu acotiéssim acotiéssiu acotií acotiï acotiïn acotiïs bal bal (1) occ sept val v
soigner

acotxar /a.koˈt͡ʃa/ /a.koˈt͡ʃaɾ/ /ə.koˈt͡ʃa/ /ə.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acotx acotxa acotxada acotxades acotxam acotxant acotxar acotxara acotxaran acotxarem acotxaren acotxares acotxareu acotxaria acotxarien acotxaries acotxarà acotxaràs acotxaré acotxaríem acotxaríeu acotxassen acotxasses acotxassin acotxassis acotxat acotxats acotxau acotxava acotxaven acotxaves acotxe acotxem acotxen acotxes acotxessen acotxesses acotxessin acotxessis acotxeu acotxi acotxin acotxis acotxo acotxà acotxàrem acotxàreu acotxàs acotxàssem acotxàsseu acotxàssim acotxàssiu acotxàvem acotxàveu acotxés acotxéssem acotxésseu acotxéssim acotxéssiu acotxí bal bal (1) occ sept val v
border
Fer que la roba abrigui bé algú, sobretot en el llit.

acovardir /a.ko.vaɾˈðiɾ/ /a.ko.βarˈði/ /a.ko.βaɾˈði/ /ə.ko.vəɾˈði/ /ə.ku.vərˈði/ /ə.ku.βərˈdi/ acovardeix acovardeixen acovardeixes acovardeixi acovardeixin acovardeixis acovardeixo acovardesc acovardesqui acovardesquin acovardesquis acovardia acovardida acovardides acovardien acovardies acovardiguem acovardigueu acovardim acovardint acovardir acovardira acovardiran acovardirem acovardiren acovardires acovardireu acovardiria acovardirien acovardiries acovardirà acovardiràs acovardiré acovardiríem acovardiríeu acovardisc acovardisca acovardisquen acovardisques acovardissen acovardisses acovardissin acovardissis acovardit acovardits acovardiu acovardix acovardixen acovardixes acovardixo acovardí acovardíem acovardíeu acovardírem acovardíreu acovardís acovardíssem acovardísseu acovardíssim acovardíssiu bal n-occ occ sept val v
décourager
Fer perdre l'esperit o valor, fer por.
(pronominal) Faltar l'esperit o valor.

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
acre

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
relution
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
accréditation

acreditar /a.kɾe.ðiˈta/ /a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /ə.kɾə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acredit acredita acreditada acreditades acreditam acreditant acreditar acreditara acreditaran acreditarem acreditaren acreditares acreditareu acreditaria acreditarien acreditaries acreditarà acreditaràs acreditaré acreditaríem acreditaríeu acreditassen acreditasses acreditassin acreditassis acreditat acreditats acreditau acreditava acreditaven acreditaves acredite acreditem acrediten acredites acreditessen acreditesses acreditessin acreditessis acrediteu acrediti acreditin acreditis acredito acredità acreditàrem acreditàreu acreditàs acreditàssem acreditàsseu acreditàssim acreditàssiu acreditàvem acreditàveu acredités acreditéssem acreditésseu acreditéssim acreditéssiu acredití alg bal bal (1) occ sept val v
accréditer prouver
Abonar, donar reputació a alguna persona o cosa.
prouver
Donar proves de la certesa d'alguna cosa.
mériter
Atènyer, tenir guanyat o merescut.

acrement /ˌa.kɾeˈmen/ /ˌa.kɾeˈment/ /ˌa.kɾəˈmen/ /ˌa.kɾəˈment/ adv
âcrement

acretar /a.kɾeˈta/ /a.kɾeˈtaɾ/ /ə.kɾəˈta/ acreta acretada acretades acretant acretar acretaran acretarem acretaren acretares acretareu acretaria acretarien acretaries acretarà acretaràs acretaré acretaríem acretaríeu acretat acretats acretava acretaven acretaves acrete acretem acreten acretes acretessen acretesses acretessin acretessis acreteu acreti acretin acretis acreto acretà acretàrem acretàreu acretàvem acretàveu acretés acretéssem acretésseu acretéssim acretéssiu acretí occ sept v
accréter

acretiu /a.kɾeˈtiw/ /ə.kɾəˈtiw/ adj masc
relutif

acriaturat /a.kɾi.a.tuˈɾat/ /ə.kɾi.ə.tuˈɾat/ adj masc
enfantin

acroamàtic /a.kɾo.aˈma.tik/ /ə.kɾu.əˈma.tik/ adj masc
acroamatique

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
acrobatie
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
acrophobie

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
acrolecte

acromatitzar /a.kɾo.ma.tiˈd͡za/ /a.kɾo.ma.tiˈza/ /a.kɾo.ma.tiˈzaɾ/ /ə.kɾo.mə.tiˈd͡za/ /ə.kɾu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acromatitz acromatitza acromatitzada acromatitzades acromatitzam acromatitzant acromatitzar acromatitzara acromatitzaran acromatitzarem acromatitzaren acromatitzares acromatitzareu acromatitzaria acromatitzarien acromatitzaries acromatitzarà acromatitzaràs acromatitzaré acromatitzaríem acromatitzaríeu acromatitzassen acromatitzasses acromatitzassin acromatitzassis acromatitzat acromatitzats acromatitzau acromatitzava acromatitzaven acromatitzaves acromatitze acromatitzem acromatitzen acromatitzes acromatitzessen acromatitzesses acromatitzessin acromatitzessis acromatitzeu acromatitzi acromatitzin acromatitzis acromatitzo acromatitzà acromatitzàrem acromatitzàreu acromatitzàs acromatitzàssem acromatitzàsseu acromatitzàssim acromatitzàssiu acromatitzàvem acromatitzàveu acromatitzés acromatitzéssem acromatitzésseu acromatitzéssim acromatitzéssiu acromatitzí bal bal (1) occ sept val v
achromatizer

acromatosi /a.kɾo.maˈtɔ.zi/ /ə.kɾo.məˈtɔ.zi/ /ə.kɾu.məˈtɔ.zi/ n fem
achromatose

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
acromégalie

acromi /aˈkɾɔ.mi/ /əˈkɾɔ.mi/ n masc
acromion

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
achromatique

acronímia /a.kɾoˈni.mi.a/ /ə.kɾoˈni.mi.ə/ /ə.kɾuˈni.mi.ə/ n fem
acronymie

acréixer /aˈkɾe.ʃe/ /aˈkɾej.ʃe/ /aˈkɾej.ʃeɾ/ /əˈkɾe.ʃə/ acreix acreixem acreixen acreixent acreixeran acreixerem acreixeren acreixeres acreixereu acreixeria acreixerien acreixeries acreixerà acreixeràs acreixeré acreixeríem acreixeríeu acreixes acreixessin acreixessis acreixeu acreixi acreixia acreixien acreixies acreixin acreixis acreixo acreixé acreixérem acreixéreu acreixés acreixéssim acreixéssiu acreixí acreixíem acreixíeu acresc acresca acrescuda acrescudes acrescut acrescuts acresquem acresquen acresquera acresqueren acresqueres acresques acresquessen acresquesses acresquessin acresquessis acresqueu acresqui acresquin acresquis acresqué acresquérem acresquéreu acresqués acresquéssem acresquésseu acresquéssim acresquéssiu acresquí acréixer bal occ sept val v
accroître

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ adj masc
acrylique

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ n neut
acrobate

acròmat /aˈkɾɔ.mat/ /əˈkɾɔ.mət/ n masc
achromat

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
acronyme
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.
mot-valise
Mot format amb segments d'altres mots per afèresi o apòcope.

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
acrostiche

acta /ˈak.ta/ n fem
acte procès-verbal

acte /ˈak.te/ n masc
acte
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.
séance
Esdeveniment públic.

acte de parla n masc
acte de parole acte de langage

acte didàctic n masc
acte didactique

actini /əkˈti.ni/ n masc
actinium

actino- prefix
actino-

actinomicosi /ak.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.nu.miˈkɔ.zi/ n fem
actinomycose

actinomorf /ak.ti.noˈmɔɾf/ /ək.ti.noˈmɔɾf/ /ək.ti.nuˈmɔrf/ adj masc
actinomorphe

action-painting n masc
peinture gestuelle

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
attitude

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
actif
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
actif
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

actiu financer n masc
actif financier

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actiu activ activa activada activades activam activant activar activara activaran activarem activaren activares activareu activaria activarien activaries activarà activaràs activaré activaríem activaríeu activassen activasses activassin activassis activat activats activau activava activaven activaves active activem activen actives activessen activesses activessin activessis activeu activi activin activis activo activà activàrem activàreu activàs activàssem activàsseu activàssim activàssiu activàvem activàveu activés activéssem activésseu activéssim activéssiu activí alg bal bal (1) occ sept val v
activer
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
activisme

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
activité

activitat comunicativa n fem
activité communicative

activitat d'aprenentatge n fem
activité d'apprentissage

activitat educativa n fem
activité éducative

activitat escolar n fem
activité scolaire

activitat extraescolar n fem
activité extra-horaires

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
acteur

actriu /akˈtɾiw/ n fem
actrice

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
comportement
Acció d'actuar, realització d'una intenció.
jeu
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
actuel

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actualitz actualitza actualitzada actualitzades actualitzam actualitzant actualitzar actualitzara actualitzaran actualitzarem actualitzaren actualitzares actualitzareu actualitzaria actualitzarien actualitzaries actualitzarà actualitzaràs actualitzaré actualitzaríem actualitzaríeu actualitzassen actualitzasses actualitzassin actualitzassis actualitzat actualitzats actualitzau actualitzava actualitzaven actualitzaves actualitze actualitzem actualitzen actualitzes actualitzessen actualitzesses actualitzessin actualitzessis actualitzeu actualitzi actualitzin actualitzis actualitzo actualitzà actualitzàrem actualitzàreu actualitzàs actualitzàssem actualitzàsseu actualitzàssim actualitzàssiu actualitzàvem actualitzàveu actualitzés actualitzéssem actualitzésseu actualitzéssim actualitzéssiu actualitzí alg bal bal (1) occ sept val v
actualiser

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
actuellement

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actua actuada actuades actuam actuant actuar actuara actuaran actuarem actuaren actuares actuareu actuaria actuarien actuaries actuarà actuaràs actuaré actuaríem actuaríeu actuassen actuasses actuassin actuassis actuat actuats actuau actuava actuaven actuaves actue actuem actuen actues actuessen actuesses actuessin actuessis actueu actuo actuu actuà actuàrem actuàreu actuàs actuàssem actuàsseu actuàssim actuàssiu actuàvem actuàveu actués actuéssem actuésseu actuéssim actuéssiu actuí actuï actuïn actuïs alg bal bal (1) occ sept val v
agir

acubar /a.kuˈbaɾ/ /a.kuˈβa/ /ə.kuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acub acuba acubada acubades acubam acubant acubar acubara acubaran acubarem acubaren acubares acubareu acubaria acubarien acubaries acubarà acubaràs acubaré acubaríem acubaríeu acubassen acubasses acubassin acubassis acubat acubats acubau acubava acubaven acubaves acube acubem acuben acubes acubessen acubesses acubessin acubessis acubeu acubi acubin acubis acubo acubà acubàrem acubàreu acubàs acubàssem acubàsseu acubàssim acubàssiu acubàvem acubàveu acubés acubéssem acubésseu acubéssim acubéssiu acubí bal bal (1) occ sept val v
étouffer

acubillar /a.ku.biˈʎaɾ/ /a.ku.βiˈʎa/ /ə.ku.βiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acubill acubilla acubillada acubillades acubillam acubillant acubillar acubillara acubillaran acubillarem acubillaren acubillares acubillareu acubillaria acubillarien acubillaries acubillarà acubillaràs acubillaré acubillaríem acubillaríeu acubillassen acubillasses acubillassin acubillassis acubillat acubillats acubillau acubillava acubillaven acubillaves acubille acubillem acubillen acubilles acubillessen acubillesses acubillessin acubillessis acubilleu acubilli acubillin acubillis acubillo acubillà acubillàrem acubillàreu acubillàs acubillàssem acubillàsseu acubillàssim acubillàssiu acubillàvem acubillàveu acubillés acubilléssem acubillésseu acubilléssim acubilléssiu acubillí bal bal (1) occ sept val v
couvrir
Posar roba per damunt per abrigar-se.
abriter
(pronominal) Posar-se a redós.

acudir /a.kuˈði/ /a.kuˈðiɾ/ /ə.kuˈði/ acuda acudeix acudeixen acudeixes acudeixi acudeixin acudeixis acudeixo acuden acudes acudesc acudesqui acudesquin acudesquis acudi acudia acudida acudides acudien acudies acudiguem acudigueu acudim acudin acudint acudir acudira acudiran acudirem acudiren acudires acudireu acudiria acudirien acudiries acudirà acudiràs acudiré acudiríem acudiríeu acudis acudisc acudisca acudisquen acudisques acudissen acudisses acudissin acudissis acudit acudits acudiu acudix acudixen acudixes acudixo acudo acudí acudíem acudíeu acudírem acudíreu acudís acudíssem acudísseu acudíssim acudíssiu acut acuts bal centr n-occ occ sept val v
accourir
Arribar algú al lloc a on li convé o és cridat.
aller
(arcaisme, alguerès) Anar a donar ajuda a algú, atendre.
recourir
Recórrer a algú o valdre's d'ell.

acudit n masc
boutade
Dita aguda, enginyosa.
blague plaisanterie
Història breu còmica d’intenció humorística.

acugular /a.ku.ɣuˈɫa/ /a.ku.ɣuˈɫaɾ/ /ə.ku.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acugul acugula acugulada acugulades acugulam acugulant acugular acugulara acugularan acugularem acugularen acugulares acugulareu acugularia acugularien acugularies acugularà acugularàs acugularé acugularíem acugularíeu acugulassen acugulasses acugulassin acugulassis acugulat acugulats acugulau acugulava acugulaven acugulaves acugule acugulem acugulen acugules acugulessen acugulesses acugulessin acugulessis acuguleu acuguli acugulin acugulis acugulo acugulà acugulàrem acugulàreu acugulàs acugulàssem acugulàsseu acugulàssim acugulàssiu acugulàvem acugulàveu acugulés acuguléssem acugulésseu acuguléssim acuguléssiu acugulí bal bal (1) occ sept val v
étouffer

acuindar /a.kwinˈda/ /a.kwinˈdaɾ/ /ə.kwinˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acuind acuinda acuindada acuindades acuindam acuindant acuindar acuindara acuindaran acuindarem acuindaren acuindares acuindareu acuindaria acuindarien acuindaries acuindarà acuindaràs acuindaré acuindaríem acuindaríeu acuindassen acuindasses acuindassin acuindassis acuindat acuindats acuindau acuindava acuindaven acuindaves acuinde acuindem acuinden acuindes acuindessen acuindesses acuindessin acuindessis acuindeu acuindi acuindin acuindis acuindo acuindà acuindàrem acuindàreu acuindàs acuindàssem acuindàsseu acuindàssim acuindàssiu acuindàvem acuindàveu acuindés acuindéssem acuindésseu acuindéssim acuindéssiu acuindí bal bal (1) occ sept val v
rejeter

acuit /aˈkujt/ /əˈkujt/ n masc
harcèlement

acuitar /a.kujˈta/ /a.kujˈtaɾ/ /ə.kujˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acuit acuita acuitada acuitades acuitam acuitant acuitar acuitara acuitaran acuitarem acuitaren acuitares acuitareu acuitaria acuitarien acuitaries acuitarà acuitaràs acuitaré acuitaríem acuitaríeu acuitassen acuitasses acuitassin acuitassis acuitat acuitats acuitau acuitava acuitaven acuitaves acuite acuitem acuiten acuites acuitessen acuitesses acuitessin acuitessis acuiteu acuiti acuitin acuitis acuito acuità acuitàrem acuitàreu acuitàs acuitàssem acuitàsseu acuitàssim acuitàssiu acuitàvem acuitàveu acuités acuitéssem acuitésseu acuitéssim acuitéssiu acuití bal bal (1) occ sept val v
presser
Pressionar per fer les coses de pressa, o anar de pressa.

acular /a.kuˈɫa/ /a.kuˈɫaɾ/ /ə.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acul acula aculada aculades aculam aculant acular aculara acularan acularem acularen aculares aculareu acularia acularien acularies acularà acularàs acularé acularíem acularíeu aculassen aculasses aculassin aculassis aculat aculats aculau aculava aculaven aculaves acule aculem aculen acules aculessen aculesses aculessin aculessis aculeu aculi aculin aculis aculo aculà aculàrem aculàreu aculàs aculàssem aculàsseu aculàssim aculàssiu aculàvem aculàveu aculés aculéssem aculésseu aculéssim aculéssiu aculí alg bal bal (1) occ sept val v
buter
Arrambar per la part del darrere a alguna cosa.
(pronominal) Resistir-se, negar-se a la voluntat d'una altra persona.
acculer
Fer recular fins a acorralar.
culer
Un vehicle, estar inclinat de la part del darrere.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
acculturation
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

aculturar /a.kuɫ.tuˈɾa/ /a.kuɫ.tuˈɾaɾ/ /ə.kuɫ.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acultur acultura aculturada aculturades aculturam aculturant aculturar aculturara aculturaran aculturarem aculturaren aculturares aculturareu aculturaria aculturarien aculturaries aculturarà aculturaràs aculturaré aculturaríem aculturaríeu aculturassen aculturasses aculturassin aculturassis aculturat aculturats aculturau aculturava aculturaven aculturaves aculture aculturem aculturen acultures aculturessen aculturesses aculturessin aculturessis acultureu aculturi aculturin aculturis aculturo aculturà aculturàrem aculturàreu aculturàs aculturàssem aculturàsseu aculturàssim aculturàssiu aculturàvem aculturàveu aculturés aculturéssem aculturésseu aculturéssim aculturéssiu aculturí bal bal (1) occ sept val v
acculturer

acumen /aˈku.men/ /əˈku.mən/ n masc
acumen

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acumul acumula acumulada acumulades acumulam acumulant acumular acumulara acumularan acumularem acumularen acumulares acumulareu acumularia acumularien acumularies acumularà acumularàs acumularé acumularíem acumularíeu acumulassen acumulasses acumulassin acumulassis acumulat acumulats acumulau acumulava acumulaven acumulaves acumule acumulem acumulen acumules acumulessen acumulesses acumulessin acumulessis acumuleu acumuli acumulin acumulis acumulo acumulà acumulàrem acumulàreu acumulàs acumulàssem acumulàsseu acumulàssim acumulàssiu acumulàvem acumulàveu acumulés acumuléssem acumulésseu acumuléssim acumuléssiu acumulí alg bal bal (1) occ sept val v
accumuler
Ajuntar i amuntonar.

acunçar /a.kunˈsa/ /a.kunˈsaɾ/ /ə.kunˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acunce acuncem acuncen acunces acuncessen acuncesses acuncessin acuncessis acunceu acunci acuncin acuncis acuncés acuncéssem acuncésseu acuncéssim acuncéssiu acuncí acunç acunça acunçada acunçades acunçam acunçant acunçar acunçara acunçaran acunçarem acunçaren acunçares acunçareu acunçaria acunçarien acunçaries acunçarà acunçaràs acunçaré acunçaríem acunçaríeu acunçassen acunçasses acunçassin acunçassis acunçat acunçats acunçau acunçava acunçaven acunçaves acunço acunçà acunçàrem acunçàreu acunçàs acunçàssem acunçàsseu acunçàssim acunçàssiu acunçàvem acunçàveu bal bal (1) occ sept val v
arranger
Arranjar convenientment.
polir
Polir, fer lluent, especialment pedres precioses.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
acupuncture acuponcture

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
soigneusement

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
accusation

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ adj masc
accusateur plaignant
Relatiu a l'acusació.
(també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acusa acusada acusades acusam acusant acusar acusara acusaran acusarem acusaren acusares acusareu acusaria acusarien acusaries acusarà acusaràs acusaré acusaríem acusaríeu acusassen acusasses acusassin acusassis acusat acusats acusau acusava acusaven acusaves acuse acusem acusen acuses acusessen acusesses acusessin acusessis acuseu acusi acusin acusis acuso acusà acusàrem acusàreu acusàs acusàssem acusàsseu acusàssim acusàssiu acusàvem acusàveu acusés acuséssem acusésseu acuséssim acuséssiu acusí acús alg bal bal (1) occ sept val v
accuser
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
accusatif
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
accusatif
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
acacia

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
acétique

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
acolyte

acórrer /aˈko.re/ /aˈko.reɾ/ /əˈko.rə/ acorr acorre acorregem acorregeu acorreguda acorregudes acorreguem acorreguera acorregueren acorregueres acorreguessen acorreguesses acorreguessin acorreguessis acorregut acorreguts acorregué acorreguérem acorreguéreu acorregués acorreguéssem acorreguésseu acorreguéssim acorreguéssiu acorreguí acorregéreu acorrem acorren acorrent acorreran acorrerem acorrereu acorreria acorrerien acorreries acorrerà acorreràs acorreré acorreríem acorreríeu acorres acorreu acorri acorria acorrien acorries acorrin acorris acorro acorrs acorríem acorríeu acórrec acórrega acórregen acórreguen acórregues acórrer bal occ sept val v
confondre
(arcaisme) Avergonyir i confondre.
accourir
Acudir per a socórrer.

adalil /a.ðaˈɫiɫ/ /ə.ðəˈɫiɫ/ n masc
guide
Guia, capdavanter, líder.

adamantí /a.ða.manˈti/ /ə.ðə.mənˈti/ adj masc
adamantin

adamisme /a.ðaˈmiz.me/ /ə.ðəˈmiz.mə/ n masc
adamisme

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
adaptation
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptació curricular n fem
adaptation curriculaire

adaptació curricular individualitzada n fem
plan éducatif individualisé

adaptació social n fem
adaptation sociale

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adapt adapta adaptada adaptades adaptam adaptant adaptar adaptara adaptaran adaptarem adaptaren adaptares adaptareu adaptaria adaptarien adaptaries adaptarà adaptaràs adaptaré adaptaríem adaptaríeu adaptassen adaptasses adaptassin adaptassis adaptat adaptats adaptau adaptava adaptaven adaptaves adapte adaptem adapten adaptes adaptessen adaptesses adaptessin adaptessis adapteu adapti adaptin adaptis adapto adaptà adaptàrem adaptàreu adaptàs adaptàssem adaptàsseu adaptàssim adaptàssiu adaptàvem adaptàveu adaptés adaptéssem adaptésseu adaptéssim adaptéssiu adaptí alg bal bal (1) occ sept val v
adapter

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
addiction

addicció als videojocs n fem
addiction aux jeux vidéo

addicionar /a.ði.si.oˈna/ /a.ði.si.oˈnaɾ/ /ad.di.si.oˈna/ /əd.di.si.oˈna/ /əd.di.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. addicion addiciona addicionada addicionades addicionam addicionant addicionar addicionara addicionaran addicionarem addicionaren addicionares addicionareu addicionaria addicionarien addicionaries addicionarà addicionaràs addicionaré addicionaríem addicionaríeu addicionassen addicionasses addicionassin addicionassis addicionat addicionats addicionau addicionava addicionaven addicionaves addicione addicionem addicionen addiciones addicionessen addicionesses addicionessin addicionessis addicioneu addicioni addicionin addicionis addiciono addicionà addicionàrem addicionàreu addicionàs addicionàssem addicionàsseu addicionàssim addicionàssiu addicionàvem addicionàveu addicionés addicionéssem addicionésseu addicionéssim addicionéssiu addicioní alg bal bal (1) occ sept val v
additionner

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
addition
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ adj masc
dépendant
Molt inclinat a alguna cosa, dedicat, dependent.
associé
Partidari, seguidor, molt unit a alguna persona, institució, idea.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
accro
Persona molt inclinada a alguna cosa.

addictiu /a.ðikˈtiw/ /ad.dikˈtiw/ /əd.dikˈtiw/ adj masc
addictif

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ addueix addueixen addueixes addueixi addueixin addueixis addueixo adduesc adduesqui adduesquin adduesquis adduint adduir adduiran adduirem adduireu adduiria adduirien adduiries adduirà adduiràs adduiré adduiríem adduiríeu adduí adduíem adduíeu adduírem adduíreu adduís adduíssem adduísseu adduíssim adduíssiu adduïa adduïda adduïdes adduïen adduïes adduïguem adduïgueu adduïm adduïra adduïren adduïres adduïsc adduïsca adduïsquen adduïsques adduïssen adduïsses adduïssin adduïssis adduït adduïts adduïu adduïx adduïxen adduïxes adduïxo bal n-occ occ sept val v
apporter

adelita /a.ðeˈɫi.ta/ /ə.ðəˈɫi.tə/ n fem
adélite

adelitar /a.ðe.ɫiˈta/ /a.ðe.ɫiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adelit adelita adelitada adelitades adelitam adelitant adelitar adelitara adelitaran adelitarem adelitaren adelitares adelitareu adelitaria adelitarien adelitaries adelitarà adelitaràs adelitaré adelitaríem adelitaríeu adelitassen adelitasses adelitassin adelitassis adelitat adelitats adelitau adelitava adelitaven adelitaves adelite adelitem adeliten adelites adelitessen adelitesses adelitessin adelitessis adeliteu adeliti adelitin adelitis adelito adelità adelitàrem adelitàreu adelitàs adelitàssem adelitàsseu adelitàssim adelitàssiu adelitàvem adelitàveu adelités adelitéssem adelitésseu adelitéssim adelitéssiu adelití bal bal (1) occ sept val v
délecter

adeno- prefix
adéno-

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
adénocarcinome

adenohipòfisi /ə.ðə.nu.iˈpɔ.fi.zi/ n fem
adénohypophyse

adenoidal /a.ðe.nojˈðaɫ/ /ə.ðə.nojˈðaɫ/ /ə.ðə.nujˈðaɫ/ adj
adénoïde

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ adj
adénoïde
Que té aspecte de glàndula o gangli.

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ n fem
adénoïde
(anatomia, normalment en plural) Una de les dues masses de teixit limfoide situades prop de l'orifici intern de les fosses nasals, al sostre de la nasofaringe.

adequadament /a.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /a.ðeˌkwa.ðaˈment/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
adéquatement

adequar /a.ðeˈkwa/ /a.ðeˈkwaɾ/ /ə.ðəˈkwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adequa adequada adequades adequam adequant adequar adequara adequaran adequarem adequaren adequares adequareu adequaria adequarien adequaries adequarà adequaràs adequaré adequaríem adequaríeu adequassen adequasses adequassin adequassis adequat adequats adequau adequava adequaven adequaves adequo adequà adequàrem adequàreu adequàs adequàssem adequàsseu adequàssim adequàssiu adequàvem adequàveu adeqüe adeqüem adeqüen adeqües adeqüessen adeqüesses adeqüessin adeqüessis adeqüeu adeqüi adeqüin adeqüis adeqüés adeqüéssem adeqüésseu adeqüéssim adeqüéssiu adeqüí alg bal bal (1) occ sept val v
assortir

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
appropié adéquat

adessiu /a.ðeˈsiw/ /ə.ðəˈsiw/ n masc
adessif

adeu /əˈðew/ Interjection
au revoir
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ adhereix adhereixen adhereixes adhereixi adhereixin adhereixis adhereixo adheresc adheresqui adheresquin adheresquis adheria adherida adherides adherien adheries adheriguem adherigueu adherim adherint adherir adherira adheriran adherirem adheriren adherires adherireu adheriria adheririen adheriries adherirà adheriràs adheriré adheriríem adheriríeu adherisc adherisca adherisquen adherisques adherissen adherisses adherissin adherissis adherit adherits adheriu adherix adherixen adherixes adherixo adherí adheríem adheríeu adherírem adheríreu adherís adheríssem adherísseu adheríssim adheríssiu bal n-occ occ sept val v
adhérer

adherència /a.ðeˈɾɛn.si.a/ n fem
adhérence

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
adhésif
Que s'adhereix.

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
autocollant
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
adiabatique

adiar /a.ðiˈa/ /a.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adia adiada adiades adiam adiant adiar adiara adiaran adiarem adiaren adiares adiareu adiaria adiarien adiaries adiarà adiaràs adiaré adiaríem adiaríeu adiassen adiasses adiassin adiassis adiat adiats adiau adiava adiaven adiaves adie adiem adien adies adiessen adiesses adiessin adiessis adieu adii adio adià adiàrem adiàreu adiàs adiàssem adiàsseu adiàssim adiàssiu adiàvem adiàveu adiés adiéssem adiésseu adiéssim adiéssiu adií adiï adiïn adiïs alg bal bal (1) occ sept val v
ajourner
Assenyalar dia.

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
approprié

adigué /a.ðiˈɣe/ /ə.ðiˈɣe/ n neut
adyghé
Llengua de la branca abkhazoadigué, de la família caucàsica, originària d’Adiguèsia.

adir-se /aˈðiɾ.se/ /ə.ðirˈsə/ /əˈðir.sə/ /əˈðiɾ.sə/ L'imperatiu «adis» s'usa en parlars valencians pronominalment. adeia adeien adeies adeim adeis adic adiem adient adieu adiga adigau adiguem adiguen adiguera adigueren adigueres adigues adiguessen adiguesses adiguessin adiguessis adigueu adigui adiguin adiguis adigué adiguérem adiguéreu adigués adiguéssem adiguésseu adiguéssim adiguéssiu adiguí adir adiran adirem adireu adiria adirien adiries adirà adiràs adiré adiríem adiríeu adis adit adita adites adits adiu adiuen adius adèiem adèieu adéiem adéieu bal occ val v
accorder

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
adjacent

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
adjectif

adjectivació /ad.d͡ʒek.ti.va.siˈo/ /ad.d͡ʒek.ti.βa.siˈo/ /əd.ʒək.ti.və.siˈo/ /əd.ʒək.ti.βə.siˈo/ n fem
adjectivation

adjectival /ad.d͡ʒek.tiˈvaɫ/ /ad.d͡ʒek.tiˈβaɫ/ /əd.ʒək.tiˈvaɫ/ /əd.ʒək.tiˈβaɫ/ adj
adjectival

adjectivament /ad.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ad.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈment/ /əd.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
adjectivement

adjectivar /ad.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /ad.d͡ʒek.tiˈβa/ /əd.ʒək.tiˈva/ /əd.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adjectiu adjectiv adjectiva adjectivada adjectivades adjectivam adjectivant adjectivar adjectivara adjectivaran adjectivarem adjectivaren adjectivares adjectivareu adjectivaria adjectivarien adjectivaries adjectivarà adjectivaràs adjectivaré adjectivaríem adjectivaríeu adjectivassen adjectivasses adjectivassin adjectivassis adjectivat adjectivats adjectivau adjectivava adjectivaven adjectivaves adjective adjectivem adjectiven adjectives adjectivessen adjectivesses adjectivessin adjectivessis adjectiveu adjectivi adjectivin adjectivis adjectivo adjectivà adjectivàrem adjectivàreu adjectivàs adjectivàssem adjectivàsseu adjectivàssim adjectivàssiu adjectivàvem adjectivàveu adjectivés adjectivéssem adjectivésseu adjectivéssim adjectivéssiu adjectiví alg bal bal (1) occ sept val v
adjectiver

adjudicar /a.d͡ʒu.ðiˈka/ /a.d͡ʒu.ðiˈkaɾ/ /əd.ʒu.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adjudic adjudica adjudicada adjudicades adjudicam adjudicant adjudicar adjudicara adjudicaran adjudicarem adjudicaren adjudicares adjudicareu adjudicaria adjudicarien adjudicaries adjudicarà adjudicaràs adjudicaré adjudicaríem adjudicaríeu adjudicassen adjudicasses adjudicassin adjudicassis adjudicat adjudicats adjudicau adjudicava adjudicaven adjudicaves adjudico adjudicà adjudicàrem adjudicàreu adjudicàs adjudicàssem adjudicàsseu adjudicàssim adjudicàssiu adjudicàvem adjudicàveu adjudique adjudiquem adjudiquen adjudiques adjudiquessen adjudiquesses adjudiquessin adjudiquessis adjudiqueu adjudiqui adjudiquin adjudiquis adjudiqués adjudiquéssem adjudiquésseu adjudiquéssim adjudiquéssiu adjudiquí alg bal bal (1) occ sept val v
adjuger
Declarar a algú el seu dret, posar-lo en possessió.
Concedir al millor postor.

adjuntar /ad.d͡ʒunˈta/ /ad.d͡ʒunˈtaɾ/ adjunt adjunta adjuntada adjuntades adjuntaia adjuntaien adjuntaies adjuntam adjuntant adjuntar adjuntara adjuntaran adjuntarem adjuntaren adjuntares adjuntareu adjuntaria adjuntarien adjuntaries adjuntariva adjuntariven adjuntarives adjuntarà adjuntaràs adjuntaré adjuntaríem adjuntaríeu adjuntarívem adjuntaríveu adjuntassen adjuntasses adjuntassin adjuntassis adjuntat adjuntats adjuntau adjuntava adjuntaven adjuntaves adjuntavi adjuntavo adjunte adjunteguem adjunteguessa adjunteguessen adjunteguesses adjuntegueu adjuntegués adjunteguéssom adjunteguéssou adjuntem adjunten adjuntes adjuntessa adjuntessen adjuntesses adjuntessi adjuntessin adjuntessis adjunteu adjunti adjuntin adjuntis adjunto adjuntos adjunts adjuntà adjuntàiem adjuntàieu adjuntàrem adjuntàreu adjuntàs adjuntàssem adjuntàsseu adjuntàssim adjuntàssiu adjuntàvem adjuntàvets adjuntàveu adjuntàvom adjuntés adjuntéssem adjuntésseu adjuntéssim adjuntéssiu adjuntí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
adjoindre

adjurar /ad.d͡ʒuˈɾa/ /ad.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əd.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adjur adjura adjurada adjurades adjuram adjurant adjurar adjurara adjuraran adjurarem adjuraren adjurares adjurareu adjuraria adjurarien adjuraries adjurarà adjuraràs adjuraré adjuraríem adjuraríeu adjurassen adjurasses adjurassin adjurassis adjurat adjurats adjurau adjurava adjuraven adjuraves adjure adjurem adjuren adjures adjuressen adjuresses adjuressin adjuressis adjureu adjuri adjurin adjuris adjuro adjurà adjuràrem adjuràreu adjuràs adjuràssem adjuràsseu adjuràssim adjuràssiu adjuràvem adjuràveu adjurés adjuréssem adjurésseu adjuréssim adjuréssiu adjurí bal bal (1) occ sept val v
adjurer

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ admesa admeses admesos admet admeta admetem admeten admetent admetera admeteren admeteres admetes admetessen admetesses admetessin admetessis admeteu admeti admetia admetien admeties admetin admetis admeto admetran admetre admetrem admetreu admetria admetrien admetries admetrà admetràs admetré admetríem admetríeu admets admeté admetérem admetéreu admetés admetéssem admetésseu admetéssim admetéssiu admetí admetíem admetíeu admès admés bal occ sept val v
admettre
Rebre, donar entrada o audiència.
permettre
Permetre o sofrir.

adminicle /ad.miˈni.kɫe/ /əd.miˈni.kɫə/ n masc
adminicule

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
administration

administració educativa n fem
administration de l'éducation

administració escolar n fem
administration scolaire
Conjunt d'actuacions orientades a la gestió adequada dels recursos materials, humans i financers en una institució educativa.
Òrgan o servei d'una institució educativa que porta a terme l'administració escolar.

administrador de centre n masc
administrateur de centre

administrador de joc n masc
maître de jeu

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. administr administra administrada administrades administram administrant administrar administrara administraran administrarem administraren administrares administrareu administraria administrarien administraries administrarà administraràs administraré administraríem administraríeu administrassen administrasses administrassin administrassis administrat administrats administrau administrava administraven administraves administre administrem administren administres administressen administresses administressin administressis administreu administri administrin administris administro administrà administràrem administràreu administràs administràssem administràsseu administràssim administràssiu administràvem administràveu administrés administréssem administrésseu administréssim administréssiu administrí alg bal bal (1) occ sept val v
administrer

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administratif

administrativament /ad.mi.nis.tɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.nis.tɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.βəˈmen/ adv
administrativement

admirablement /ad.miˌɾa.bɫeˈment/ /ad.miˌɾa.βɫeˈmen/ /ad.miˌɾab.bɫeˈmen/ /əd.miˌɾa.βɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈment/ adv
admirablement

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
admiration

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. admir admira admirada admirades admiram admirant admirar admirara admiraran admirarem admiraren admirares admirareu admiraria admirarien admiraries admirarà admiraràs admiraré admiraríem admiraríeu admirassen admirasses admirassin admirassis admirat admirats admirau admirava admiraven admiraves admire admirem admiren admires admiressen admiresses admiressin admiressis admireu admiri admirin admiris admiro admirà admiràrem admiràreu admiràs admiràssem admiràsseu admiràssim admiràssiu admiràvem admiràveu admirés admiréssem admirésseu admiréssim admiréssiu admirí alg bal bal (1) occ sept val v
admirer
Mirar, contemplar amb admiració.
étonner
Causar sorpresa.

admirativament /ad.mi.ɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.ɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.ɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.ɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
admirativement

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
admission

admonició /ad.mo.ni.siˈo/ /əd.mo.ni.siˈo/ /əd.mu.ni.siˈo/ n fem
admonition

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
raccomodage
Reposició o composició de quelcom.
daube
Ingredient usat per a l’amaniment de les viandes.
tannage
Barreja d’ingredients que hom fa per a assaonar les pells.
engrais fertilisant
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adob adoba adobada adobades adobam adobant adobar adobara adobaran adobarem adobaren adobares adobareu adobaria adobarien adobaries adobarà adobaràs adobaré adobaríem adobaríeu adobassen adobasses adobassin adobassis adobat adobats adobau adobava adobaven adobaves adobe adobem adoben adobes adobessen adobesses adobessin adobessis adobeu adobi adobin adobis adobo adobà adobàrem adobàreu adobàs adobàssem adobàsseu adobàssim adobàssiu adobàvem adobàveu adobés adobéssem adobésseu adobéssim adobéssiu adobí alg bal bal (1) occ sept val v
rapiéver
Compondre, reparar alguna cosa espatllada.
tanner
Assaonar les pells.
engraiser
Femar, engreixar o enriquir les terres.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
tannerie mégisserie

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
endoctrinement

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adoctrina adoctrinada adoctrinades adoctrinam adoctrinant adoctrinar adoctrinara adoctrinaran adoctrinarem adoctrinaren adoctrinares adoctrinareu adoctrinaria adoctrinarien adoctrinaries adoctrinarà adoctrinaràs adoctrinaré adoctrinaríem adoctrinaríeu adoctrinassen adoctrinasses adoctrinassin adoctrinassis adoctrinat adoctrinats adoctrinau adoctrinava adoctrinaven adoctrinaves adoctrine adoctrinem adoctrinen adoctrines adoctrinessen adoctrinesses adoctrinessin adoctrinessis adoctrineu adoctrini adoctrinin adoctrinis adoctrino adoctrinà adoctrinàrem adoctrinàreu adoctrinàs adoctrinàssem adoctrinàsseu adoctrinàssim adoctrinàssiu adoctrinàvem adoctrinàveu adoctrinés adoctrinéssem adoctrinésseu adoctrinéssim adoctrinéssiu adoctriní adoctrín alg bal bal (1) occ sept val v
endoctriner
Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
adolescent
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
adolescent
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
adolescence

adollar /a.ðoˈʎa/ /a.ðoˈʎaɾ/ /ə.ðoˈʎa/ /ə.ðuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adoll adolla adollada adollades adollam adollant adollar adollara adollaran adollarem adollaren adollares adollareu adollaria adollarien adollaries adollarà adollaràs adollaré adollaríem adollaríeu adollassen adollasses adollassin adollassis adollat adollats adollau adollava adollaven adollaves adolle adollem adollen adolles adollessen adollesses adollessin adollessis adolleu adolli adollin adollis adollo adollà adollàrem adollàreu adollàs adollàssem adollàsseu adollàssim adollàssiu adollàvem adollàveu adollés adolléssem adollésseu adolléssim adolléssiu adollí bal bal (1) occ sept val v
verser

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adon adona adonada adonades adonam adonant adonar adonara adonaran adonarem adonaren adonares adonareu adonaria adonarien adonaries adonarà adonaràs adonaré adonaríem adonaríeu adonassen adonasses adonassin adonassis adonat adonats adonau adonava adonaven adonaves adone adonem adonen adones adonessen adonesses adonessin adonessis adoneu adoni adonin adonis adono adonà adonàrem adonàreu adonàs adonàssem adonàsseu adonàssim adonàssiu adonàvem adonàveu adonés adonéssem adonésseu adonéssim adonéssiu adoní alg bal bal (1) occ sept val v
apercevoir

adonis n masc
adonis

adonitzar /a.ðo.niˈd͡za/ /a.ðo.niˈza/ /a.ðo.niˈzaɾ/ /ə.ðo.niˈd͡za/ /ə.ðu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adonitz adonitza adonitzada adonitzades adonitzam adonitzant adonitzar adonitzara adonitzaran adonitzarem adonitzaren adonitzares adonitzareu adonitzaria adonitzarien adonitzaries adonitzarà adonitzaràs adonitzaré adonitzaríem adonitzaríeu adonitzassen adonitzasses adonitzassin adonitzassis adonitzat adonitzats adonitzau adonitzava adonitzaven adonitzaves adonitze adonitzem adonitzen adonitzes adonitzessen adonitzesses adonitzessin adonitzessis adonitzeu adonitzi adonitzin adonitzis adonitzo adonitzà adonitzàrem adonitzàreu adonitzàs adonitzàssem adonitzàsseu adonitzàssim adonitzàssiu adonitzàvem adonitzàveu adonitzés adonitzéssem adonitzésseu adonitzéssim adonitzéssiu adonitzí bal bal (1) occ sept val v
adoniser

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adoption

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adopt adopta adoptada adoptades adoptam adoptant adoptar adoptara adoptaran adoptarem adoptaren adoptares adoptareu adoptaria adoptarien adoptaries adoptarà adoptaràs adoptaré adoptaríem adoptaríeu adoptassen adoptasses adoptassin adoptassis adoptat adoptats adoptau adoptava adoptaven adoptaves adopte adoptem adopten adoptes adoptessen adoptesses adoptessin adoptessis adopteu adopti adoptin adoptis adopto adoptà adoptàrem adoptàreu adoptàs adoptàssem adoptàsseu adoptàssim adoptàssiu adoptàvem adoptàveu adoptés adoptéssem adoptésseu adoptéssim adoptéssiu adoptí alg bal bal (1) occ sept val v
adopter
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorablement /a.ðoˌɾa.bɫeˈment/ /a.ðoˌɾa.βɫeˈmen/ /a.ðoˌɾab.bɫeˈmen/ /ə.ðoˌɾab.bɫəˈment/ /ə.ðuˌɾa.βɫəˈmen/ /ə.ðuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
adorablement

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ador adora adorada adorades adoram adorant adorar adorara adoraran adorarem adoraren adorares adorareu adoraria adorarien adoraries adorarà adoraràs adoraré adoraríem adoraríeu adorassen adorasses adorassin adorassis adorat adorats adorau adorava adoraven adoraves adore adorem adoren adores adoressen adoresses adoressin adoressis adoreu adori adorin adoris adoro adorà adoràrem adoràreu adoràs adoràssem adoràsseu adoràssim adoràssiu adoràvem adoràveu adorés adoréssem adorésseu adoréssim adoréssiu adorí alg bal bal (1) occ sept val v
adorer
Honrar, reverenciar amb culte exterior.
Amar en extrem.
Besar la mà al Papa reconeixent-lo com a successor de sant Pere.

adormir /a.ðorˈmi/ /a.ðoɾˈmi/ /a.ðoɾˈmiɾ/ /ə.ðoɾˈmi/ /ə.ðurˈmi/ adorm adorma adormen adormes adormi adormia adormida adormides adormien adormies adormiguem adormigueu adormim adormin adormint adormir adormira adormiran adormirem adormiren adormires adormireu adormiria adormirien adormiries adormirà adormiràs adormiré adormiríem adormiríeu adormis adormissen adormisses adormissin adormissis adormit adormits adormiu adormo adorms adormí adormíem adormíeu adormírem adormíreu adormís adormíssem adormísseu adormíssim adormíssiu alg bal occ sept val v
endormir
Causar son o fer dormir.
s'endormir
Agafar la son.
Endormiscar-se algú, vèncer-lo la son.
s'engourdir
Entorpir-se algun membre del cos.
dormir
Descuidar-se, obrar amb negligència.

adormissar-se /a.ðoɾ.miˈsaɾ.se/ /ə.ðoɾ.mi.səɾˈsə/ /ə.ður.miˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adormissa adormissada adormissades adormissam adormissant adormissar adormissara adormissaran adormissarem adormissaren adormissares adormissareu adormissaria adormissarien adormissaries adormissarà adormissaràs adormissaré adormissaríem adormissaríeu adormissassen adormissasses adormissassin adormissassis adormissat adormissats adormissau adormissava adormissaven adormissaves adormisse adormissem adormissen adormisses adormissessen adormissesses adormissessin adormissessis adormisseu adormissi adormissin adormissis adormisso adormissà adormissàrem adormissàreu adormissàs adormissàssem adormissàsseu adormissàssim adormissàssiu adormissàvem adormissàveu adormissés adormisséssem adormissésseu adormisséssim adormisséssiu adormissí adormís alg bal bal (1) occ sept val v
somnoler

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ adj
endormi

adornament /a.ðor.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈment/ /ə.ðoɾ.nəˈment/ /ə.ður.nəˈmen/ n masc
ornement

adornar /a.ðorˈna/ /a.ðoɾˈna/ /a.ðoɾˈnaɾ/ /ə.ðoɾˈna/ /ə.ðurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adorn adorna adornada adornades adornam adornant adornar adornara adornaran adornarem adornaren adornares adornareu adornaria adornarien adornaries adornarà adornaràs adornaré adornaríem adornaríeu adornassen adornasses adornassin adornassis adornat adornats adornau adornava adornaven adornaves adorne adornem adornen adornes adornessen adornesses adornessin adornessis adorneu adorni adornin adornis adorno adornà adornàrem adornàreu adornàs adornàssem adornàsseu adornàssim adornàssiu adornàvem adornàveu adornés adornéssem adornésseu adornéssim adornéssiu adorní bal bal (1) occ sept val v
orner

adossar /a.ðoˈsa/ /a.ðoˈsaɾ/ /ə.ðoˈsa/ /ə.ðuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adossa adossada adossades adossam adossant adossar adossara adossaran adossarem adossaren adossares adossareu adossaria adossarien adossaries adossarà adossaràs adossaré adossaríem adossaríeu adossassen adossasses adossassin adossassis adossat adossats adossau adossava adossaven adossaves adosse adossem adossen adosses adossessen adossesses adossessin adossessis adosseu adossi adossin adossis adosso adossà adossàrem adossàreu adossàs adossàssem adossàsseu adossàssim adossàssiu adossàvem adossàveu adossés adosséssem adossésseu adosséssim adosséssiu adossí adòs bal bal (1) occ sept val v
adosser

adotzenar /a.ðo.d͡zeˈna/ /a.ðo.d͡zeˈnaɾ/ /ə.ðo.d͡zəˈna/ /ə.ðu.d͡zəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adotzena adotzenada adotzenades adotzenam adotzenant adotzenar adotzenara adotzenaran adotzenarem adotzenaren adotzenares adotzenareu adotzenaria adotzenarien adotzenaries adotzenarà adotzenaràs adotzenaré adotzenaríem adotzenaríeu adotzenassen adotzenasses adotzenassin adotzenassis adotzenat adotzenats adotzenau adotzenava adotzenaven adotzenaves adotzene adotzenem adotzenen adotzenes adotzenessen adotzenesses adotzenessin adotzenessis adotzeneu adotzeni adotzenin adotzenis adotzeno adotzenà adotzenàrem adotzenàreu adotzenàs adotzenàssem adotzenàsseu adotzenàssim adotzenàssiu adotzenàvem adotzenàveu adotzenés adotzenéssem adotzenésseu adotzenéssim adotzenéssiu adotzení adotzèn bal bal (1) occ sept val v
douzeines
Separar per dotzenes.
douzeine
Fer-se amb gent baixa.

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ adquireix adquireixen adquireixes adquireixi adquireixin adquireixis adquireixo adquiresc adquiresqui adquiresquin adquiresquis adquiria adquirida adquirides adquirien adquiries adquiriguem adquirigueu adquirim adquirint adquirir adquirira adquiriran adquirirem adquiriren adquirires adquirireu adquiriria adquiririen adquiriries adquirirà adquiriràs adquiriré adquiriríem adquiriríeu adquirisc adquirisca adquirisquen adquirisques adquirissen adquirisses adquirissin adquirissis adquirit adquirits adquiriu adquirix adquirixen adquirixes adquirixo adquirí adquiríem adquiríeu adquirírem adquiríreu adquirís adquiríssem adquirísseu adquiríssim adquiríssiu bal n-occ occ sept val v
adquérir
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
acquisition
Acció d’adquirir.
Allò que s’adquireix.

adquisició del llenguatge n fem
acquisition du langage

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrénaline

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
adresse
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçament /a.ðɾe.saˈmen/ /a.ðɾe.saˈment/ /ə.ðɾə.səˈmen/ /ə.ðɾə.səˈment/ n masc
redressement

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adrece adrecem adrecen adreces adrecessen adrecesses adrecessin adrecessis adreceu adreci adrecin adrecis adrecés adrecéssem adrecésseu adrecéssim adrecéssiu adrecí adreç adreça adreçada adreçades adreçam adreçant adreçar adreçara adreçaran adreçarem adreçaren adreçares adreçareu adreçaria adreçarien adreçaries adreçarà adreçaràs adreçaré adreçaríem adreçaríeu adreçassen adreçasses adreçassin adreçassis adreçat adreçats adreçau adreçava adreçaven adreçaves adreço adreçà adreçàrem adreçàreu adreçàs adreçàssem adreçàsseu adreçàssim adreçàssiu adreçàvem adreçàveu bal bal (1) occ sept val v
redresser
Posar dret allò que està tort.
Arreglar, redreçar o reformar.
crépir
Encaminar, anar tot dret a algun lloc.
lever
Aixecar, alçar el que ha caigut o estès a terra.
adresser
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adroguer /a.ðɾoˈɣe/ /a.ðɾoˈɣeɾ/ /ə.ðɾoˈɣe/ /ə.ðɾuˈɣe/ n masc
épicier

adrogueria /a.ðɾo.ɣeˈɾi.a/ /ə.ðɾo.ɣəˈɾi.ə/ /ə.ðɾu.ɣəˈɾi.ə/ n fem
épicerie

adscriure /asˈkɾiw.ɾe/ /atsˈkɾiw.ɾe/ adscric adscriga adscriguem adscriguen adscriguera adscrigueren adscrigueres adscrigues adscriguessen adscriguesses adscriguessin adscriguessis adscrigueu adscrigui adscriguin adscriguis adscrigué adscriguérem adscriguéreu adscrigués adscriguéssem adscriguésseu adscriguéssim adscriguéssiu adscriguí adscrit adscrita adscrites adscrits adscriu adscriuen adscriuran adscriure adscriurem adscriureu adscriuria adscriurien adscriuries adscriurà adscriuràs adscriuré adscriuríem adscriuríeu adscrius adscrivia adscrivien adscrivies adscrivim adscrivint adscriviren adscrivires adscrivissin adscrivissis adscriviu adscriví adscrivíem adscrivíeu adscrivírem adscrivíreu adscrivís adscrivíssim adscrivíssiu bal occ val v
affecter

adstrat /asˈtɾat/ /atsˈtɾat/ /ətsˈtɾat/ n masc
adstrat

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
adulte
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
adulte
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adulter adultera adulterada adulterades adulteram adulterant adulterar adulterara adulteraran adulterarem adulteraren adulterares adulterareu adulteraria adulterarien adulteraries adulterarà adulteraràs adulteraré adulteraríem adulteraríeu adulterassen adulterasses adulterassin adulterassis adulterat adulterats adulterau adulterava adulteraven adulteraves adultere adulterem adulteren adulteres adulteressen adulteresses adulteressin adulteressis adultereu adulteri adulterin adulteris adultero adulterà adulteràrem adulteràreu adulteràs adulteràssem adulteràsseu adulteràssim adulteràssiu adulteràvem adulteràveu adulterés adulteréssem adulterésseu adulteréssim adulteréssiu adulterí alg bal bal (1) occ sept val v
adultérer

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
adultère

adunació /a.ðu.na.siˈo/ /ə.ðu.nə.siˈo/ n fem
réunion

advenir /ad.beˈni/ /ad.veˈniɾ/ /əb.vəˈni/ /əd.bəˈni/ advenc advendran advendrem advendreu advendria advendrien advendries advendrà advendràs advendré advendríem advendríeu advenen advenguda advengudes advenguem advengueren advengueres advenguessin advenguessis advengueu advengui advenguin advenguis advengut advenguts advengué advenguérem advenguéreu advengués advenguéssim advenguéssiu advenguí advenia advenien advenies advenim advenint advenir adveniu advens adveníem adveníeu advinc advindran advindrem advindreu advindria advindrien advindries advindrà advindràs advindré advindríem advindríeu advinga advinguda advingudes advinguem advinguen advinguera advingueren advingueres advingues advinguessen advinguesses advinguessin advinguessis advingueu advingui advinguin advinguis advingut advinguts advingué advinguérem advinguéreu advingués advinguéssem advinguésseu advinguéssim advinguéssiu advinguí advé advén alg bal occ val v
advenir

adventisme /ad.benˈtiz.me/ /ad.venˈtiz.me/ /əb.vənˈtiz.mə/ /əd.bənˈtiz.mə/ n masc
adventisme
Qualsevol de les doctrines cristianes que creuen en el prompte retorn de Jesucrist.

adventista /ad.benˈtis.ta/ /ad.benˈtis.te/ /ad.venˈtis.ta/ /ad.venˈtis.te/ /əb.vənˈtis.tə/ /əd.bənˈtis.tə/ n neut
adventiste

adverar /ad.beˈɾa/ /ad.veˈɾaɾ/ /əb.vəˈɾa/ /əd.bəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adver advera adverada adverades adveram adverant adverar adverara adveraran adverarem adveraren adverares adverareu adveraria adverarien adveraries adverarà adveraràs adveraré adveraríem adveraríeu adverassen adverasses adverassin adverassis adverat adverats adverau adverava adveraven adveraves advere adverem adveren adveres adveressen adveresses adveressin adveressis advereu adveri adverin adveris advero adverà adveràrem adveràreu adveràs adveràssem adveràsseu adveràssim adveràssiu adveràvem adveràveu adverés adveréssem adverésseu adveréssim adveréssiu adverí alg bal bal (1) occ sept val v
assurer

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
adverbe

adverbialització /ad.ber.βi.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ad.beɾ.βi.a.ɫi.za.siˈo/ /ad.veɾ.bi.a.ɫi.za.siˈo/ /əb.vəɾ.bi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /əd.bər.bi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
adverbialisation

adverbialitzar /ad.ber.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ad.beɾ.βi.a.ɫiˈza/ /ad.veɾ.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /əb.vəɾ.bi.ə.ɫiˈd͡za/ /əd.bər.bi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adverbialitz adverbialitza adverbialitzada adverbialitzades adverbialitzam adverbialitzant adverbialitzar adverbialitzara adverbialitzaran adverbialitzarem adverbialitzaren adverbialitzares adverbialitzareu adverbialitzaria adverbialitzarien adverbialitzaries adverbialitzarà adverbialitzaràs adverbialitzaré adverbialitzaríem adverbialitzaríeu adverbialitzassen adverbialitzasses adverbialitzassin adverbialitzassis adverbialitzat adverbialitzats adverbialitzau adverbialitzava adverbialitzaven adverbialitzaves adverbialitze adverbialitzem adverbialitzen adverbialitzes adverbialitzessen adverbialitzesses adverbialitzessin adverbialitzessis adverbialitzeu adverbialitzi adverbialitzin adverbialitzis adverbialitzo adverbialitzà adverbialitzàrem adverbialitzàreu adverbialitzàs adverbialitzàssem adverbialitzàsseu adverbialitzàssim adverbialitzàssiu adverbialitzàvem adverbialitzàveu adverbialitzés adverbialitzéssem adverbialitzésseu adverbialitzéssim adverbialitzéssiu adverbialitzí bal bal (1) occ sept val v
adverbialiser

adverbialment /ad.ber.βiˌaɫˈmen/ /ad.beɾ.βiˌaɫˈmen/ /ad.veɾ.biˌaɫˈment/ /əb.vər.biˌaɫˈmen/ /əb.vəɾ.biˌaɫˈment/ /əd.bər.biˌaɫˈmen/ adv
adverbialement

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ adj masc
adverse

adversament /adˌbɛr.saˈmen/ /adˌbɛɾ.saˈmen/ /adˌvɛɾ.saˈment/ /əbˌvɛr.səˈmen/ /əbˌvɛɾ.səˈment/ /ədˌbɛr.səˈmen/ adv
adversativement

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
adversaire

advertiment /ad.ber.tiˈmen/ /ad.beɾ.tiˈmen/ /ad.veɾ.tiˈment/ /əb.vər.tiˈmen/ /əb.vəɾ.tiˈment/ n masc
avertissement
Acció i efecte d’advertir cridant l’atenció sobre alguna cosa.
(dret) Avís sense amenaça d'una sanció o d'una pena.

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ adverteix adverteixen adverteixes adverteixi adverteixin adverteixis adverteixo advertesc advertesqui advertesquin advertesquis advertia advertida advertides advertien adverties advertiguem advertigueu advertim advertint advertir advertira advertiran advertirem advertiren advertires advertireu advertiria advertirien advertiries advertirà advertiràs advertiré advertiríem advertiríeu advertisc advertisca advertisquen advertisques advertissen advertisses advertissin advertissis advertit advertits advertiu advertix advertixen advertixes advertixo advertí advertíem advertíeu advertírem advertíreu advertís advertíssem advertísseu advertíssim advertíssiu bal n-occ occ sept val v
remarquer
Reparar, observar.
avertir
Prevenir, avisar, aconsellar.
(pilota basca) Avisar, un servidor, el jugador o equip adversari que es disposa a servir.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
advertissement

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. advoc advoca advocada advocades advocam advocant advocar advocara advocaran advocarem advocaren advocares advocareu advocaria advocarien advocaries advocarà advocaràs advocaré advocaríem advocaríeu advocassen advocasses advocassin advocassis advocat advocats advocau advocava advocaven advocaves advoco advocà advocàrem advocàreu advocàs advocàssem advocàsseu advocàssim advocàssiu advocàvem advocàveu advoque advoquem advoquen advoques advoquessen advoquesses advoquessin advoquessis advoqueu advoqui advoquin advoquis advoqués advoquéssem advoquésseu advoquéssim advoquéssiu advoquí bal bal (1) occ sept val v
plaider

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
avocat

adés /aˈðes/ /əˈðes/ adv
tantôt

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
adultère
Que comet o implica adulteri.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ n masc
adultère
Persona que comet adulteri.

aeri /aˈɛ.ɾi/ /əˈɛ.ɾi/ aèria adj masc
aérien
Relatiu a l'aire.

aerificar /a.e.ɾi.fiˈka/ /a.e.ɾi.fiˈkaɾ/ /ə.e.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aerific aerifica aerificada aerificades aerificam aerificant aerificar aerificara aerificaran aerificarem aerificaren aerificares aerificareu aerificaria aerificarien aerificaries aerificarà aerificaràs aerificaré aerificaríem aerificaríeu aerificassen aerificasses aerificassin aerificassis aerificat aerificats aerificau aerificava aerificaven aerificaves aerifico aerificà aerificàrem aerificàreu aerificàs aerificàssem aerificàsseu aerificàssim aerificàssiu aerificàvem aerificàveu aerifique aerifiquem aerifiquen aerifiques aerifiquessen aerifiquesses aerifiquessin aerifiquessis aerifiqueu aerifiqui aerifiquin aerifiquis aerifiqués aerifiquéssem aerifiquésseu aerifiquéssim aerifiquéssiu aerifiquí bal bal (1) occ sept val v
aérifier

aero- prefix
aéro-

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ aeròbia adj masc
aérobie
Que viu només en presència de l'oxigen.

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
aéroglisseur

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
aéronef
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
aéronautique

aeroplà /aˌe.ɾoˈpɫa/ /əˌe.ɾoˈpɫa/ /əˌe.ɾuˈpɫa/ n masc
aéroplane

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
aéroport aérodrome

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
aérosol

aerostàtic /aˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾusˈta.tik/ adj masc
aérostatique

aeròbic /a.eˈɾɔ.bik/ adj masc
aérobique

afablement /aˌfa.bɫeˈment/ /aˌfa.βɫeˈmen/ /aˌfab.bɫeˈmen/ /əˌfa.βɫəˈmen/ /əˌfab.bɫəˈmen/ /əˌfab.bɫəˈment/ adv
affablement

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afait afaita afaitada afaitades afaitam afaitant afaitar afaitara afaitaran afaitarem afaitaren afaitares afaitareu afaitaria afaitarien afaitaries afaitarà afaitaràs afaitaré afaitaríem afaitaríeu afaitassen afaitasses afaitassin afaitassis afaitat afaitats afaitau afaitava afaitaven afaitaves afaite afaitem afaiten afaites afaitessen afaitesses afaitessin afaitessis afaiteu afaiti afaitin afaitis afaito afaità afaitàrem afaitàreu afaitàs afaitàssem afaitàsseu afaitàssim afaitàssiu afaitàvem afaitàveu afaités afaitéssem afaitésseu afaitéssim afaitéssiu afaití bal bal (1) occ sept val v
raser
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.
farder
Compondre amb afaits a algú.

afaiçonar /a.faj.soˈna/ /a.faj.soˈnaɾ/ /ə.fəj.soˈna/ /ə.fəj.suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afaiçon afaiçona afaiçonada afaiçonades afaiçonam afaiçonant afaiçonar afaiçonara afaiçonaran afaiçonarem afaiçonaren afaiçonares afaiçonareu afaiçonaria afaiçonarien afaiçonaries afaiçonarà afaiçonaràs afaiçonaré afaiçonaríem afaiçonaríeu afaiçonassen afaiçonasses afaiçonassin afaiçonassis afaiçonat afaiçonats afaiçonau afaiçonava afaiçonaven afaiçonaves afaiçone afaiçonem afaiçonen afaiçones afaiçonessen afaiçonesses afaiçonessin afaiçonessis afaiçoneu afaiçoni afaiçonin afaiçonis afaiçono afaiçonà afaiçonàrem afaiçonàreu afaiçonàs afaiçonàssem afaiçonàsseu afaiçonàssim afaiçonàssiu afaiçonàvem afaiçonàveu afaiçonés afaiçonéssem afaiçonésseu afaiçonéssim afaiçonéssiu afaiçoní bal bal (1) occ sept val v
façonner

afalagar /a.fa.ɫaˈɣa/ /a.fa.ɫaˈɣaɾ/ /ə.fə.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afalag afalaga afalagada afalagades afalagam afalagant afalagar afalagara afalagaran afalagarem afalagaren afalagares afalagareu afalagaria afalagarien afalagaries afalagarà afalagaràs afalagaré afalagaríem afalagaríeu afalagassen afalagasses afalagassin afalagassis afalagat afalagats afalagau afalagava afalagaven afalagaves afalago afalague afalaguem afalaguen afalagues afalaguessen afalaguesses afalaguessin afalaguessis afalagueu afalagui afalaguin afalaguis afalagués afalaguéssem afalaguésseu afalaguéssim afalaguéssiu afalaguí afalagà afalagàrem afalagàreu afalagàs afalagàssem afalagàsseu afalagàssim afalagàssiu afalagàvem afalagàveu bal bal (1) occ sept val v
flatter

afamar /a.faˈma/ /a.faˈmaɾ/ /ə.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afam afama afamada afamades afamam afamant afamar afamara afamaran afamarem afamaren afamares afamareu afamaria afamarien afamaries afamarà afamaràs afamaré afamaríem afamaríeu afamassen afamasses afamassin afamassis afamat afamats afamau afamava afamaven afamaves afame afamem afamen afames afamessen afamesses afamessin afamessis afameu afami afamin afamis afamo afamà afamàrem afamàreu afamàs afamàssem afamàsseu afamàssim afamàssiu afamàvem afamàveu afamés afaméssem afamésseu afaméssim afaméssiu afamí alg bal bal (1) occ sept val v
affamer
Fer patir fam.
ragoûter
Fer venir gana de menjar.

afamegar /a.fa.meˈɣa/ /a.fa.meˈɣaɾ/ /ə.fə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afameg afamega afamegada afamegades afamegam afamegant afamegar afamegara afamegaran afamegarem afamegaren afamegares afamegareu afamegaria afamegarien afamegaries afamegarà afamegaràs afamegaré afamegaríem afamegaríeu afamegassen afamegasses afamegassin afamegassis afamegat afamegats afamegau afamegava afamegaven afamegaves afamego afamegue afameguem afameguen afamegues afameguessen afameguesses afameguessin afameguessis afamegueu afamegui afameguin afameguis afamegués afameguéssem afameguésseu afameguéssim afameguéssiu afameguí afamegà afamegàrem afamegàreu afamegàs afamegàssem afamegàsseu afamegàssim afamegàssiu afamegàvem afamegàveu alg bal bal (1) occ sept val v
affamer

afanar /a.faˈna/ /a.faˈnaɾ/ /ə.fəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afan afana afanada afanades afanam afanant afanar afanara afanaran afanarem afanaren afanares afanareu afanaria afanarien afanaries afanarà afanaràs afanaré afanaríem afanaríeu afanassen afanasses afanassin afanassis afanat afanats afanau afanava afanaven afanaves afane afanem afanen afanes afanessen afanesses afanessin afanessis afaneu afani afanin afanis afano afanà afanàrem afanàreu afanàs afanàssem afanàsseu afanàssim afanàssiu afanàvem afanàveu afanés afanéssem afanésseu afanéssim afanéssiu afaní alg bal bal (1) occ sept val v
faucher

afany /aˈfaɲ/ /əˈfaɲ/ n masc
labeur
Dedicació amb esforç per aconseguir algun objectiu.
soif
Desig intens.

afanyar /a.faˈɲa/ /a.faˈɲaɾ/ /ə.fəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afany afanya afanyada afanyades afanyam afanyant afanyar afanyara afanyaran afanyarem afanyaren afanyares afanyareu afanyaria afanyarien afanyaries afanyarà afanyaràs afanyaré afanyaríem afanyaríeu afanyassen afanyasses afanyassin afanyassis afanyat afanyats afanyau afanyava afanyaven afanyaves afanye afanyem afanyen afanyes afanyessen afanyesses afanyessin afanyessis afanyeu afanyi afanyin afanyis afanyo afanyà afanyàrem afanyàreu afanyàs afanyàssem afanyàsseu afanyàssim afanyàssiu afanyàvem afanyàveu afanyés afanyéssem afanyésseu afanyéssim afanyéssiu afanyí bal bal (1) occ sept val v
dépêcher
Guanyar amb afany.

afartar /a.farˈta/ /a.faɾˈta/ /a.faɾˈtaɾ/ /ə.fərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afart afarta afartada afartades afartam afartant afartar afartara afartaran afartarem afartaren afartares afartareu afartaria afartarien afartaries afartarà afartaràs afartaré afartaríem afartaríeu afartassen afartasses afartassin afartassis afartat afartats afartau afartava afartaven afartaves afarte afartem afarten afartes afartessen afartesses afartessin afartessis afarteu afarti afartin afartis afarto afartà afartàrem afartàreu afartàs afartàssem afartàsseu afartàssim afartàssiu afartàvem afartàveu afartés afartéssem afartésseu afartéssim afartéssiu afartí bal bal (1) occ sept val v
rassasier
Satisfer o saciar amb excés les ganes de menjar o beure.
Satisfer el gust o desig d'alguna cosa.

afavorir /a.fa.voˈɾiɾ/ /a.fa.βoˈɾi/ /ə.fə.voˈɾi/ /ə.fə.vuˈɾi/ /ə.fə.βuˈɾi/ afavoreix afavoreixen afavoreixes afavoreixi afavoreixin afavoreixis afavoreixo afavoresc afavoresqui afavoresquin afavoresquis afavoria afavorida afavorides afavorien afavories afavoriguem afavorigueu afavorim afavorint afavorir afavorira afavoriran afavorirem afavoriren afavorires afavorireu afavoriria afavoririen afavoriries afavorirà afavoriràs afavoriré afavoriríem afavoriríeu afavorisc afavorisca afavorisquen afavorisques afavorissen afavorisses afavorissin afavorissis afavorit afavorits afavoriu afavorix afavorixen afavorixes afavorixo afavorí afavoríem afavoríeu afavorírem afavoríreu afavorís afavoríssem afavorísseu afavoríssim afavoríssiu bal n-occ occ sept val v
favoriser
Emparar, ajudar, defensar, protegir.
obliger
Fer algun favor.

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ afebleix afebleixen afebleixes afebleixi afebleixin afebleixis afebleixo afeblesc afeblesqui afeblesquin afeblesquis afeblia afeblida afeblides afeblien afeblies afebliguem afebligueu afeblim afeblint afeblir afeblira afebliran afeblirem afebliren afeblires afeblireu afebliria afeblirien afebliries afeblirà afebliràs afebliré afebliríem afebliríeu afeblisc afeblisca afeblisquen afeblisques afeblissen afeblisses afeblissin afeblissis afeblit afeblits afebliu afeblix afeblixen afeblixes afeblixo afeblí afeblíem afeblíeu afeblírem afeblíreu afeblís afeblíssem afeblísseu afeblíssim afeblíssiu bal n-occ occ sept val v
affaiblir

afeccionar-se /a.fek.si.oˈnaɾ.se/ /ə.fək.si.o.nəɾˈsə/ /ə.fək.si.uˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afeccion afecciona afeccionada afeccionades afeccionam afeccionant afeccionar afeccionara afeccionaran afeccionarem afeccionaren afeccionares afeccionareu afeccionaria afeccionarien afeccionaries afeccionarà afeccionaràs afeccionaré afeccionaríem afeccionaríeu afeccionassen afeccionasses afeccionassin afeccionassis afeccionat afeccionats afeccionau afeccionava afeccionaven afeccionaves afeccione afeccionem afeccionen afecciones afeccionessen afeccionesses afeccionessin afeccionessis afeccioneu afeccioni afeccionin afeccionis afecciono afeccionà afeccionàrem afeccionàreu afeccionàs afeccionàssem afeccionàsseu afeccionàssim afeccionàssiu afeccionàvem afeccionàveu afeccionés afeccionéssem afeccionésseu afeccionéssim afeccionéssiu afeccioní alg bal bal (1) occ sept val v
avoir le goût à

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
affection
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afectació /a.fek.ta.siˈo/ /ə.fək.tə.siˈo/ n fem
affectation

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afect afecta afectada afectades afectam afectant afectar afectara afectaran afectarem afectaren afectares afectareu afectaria afectarien afectaries afectarà afectaràs afectaré afectaríem afectaríeu afectassen afectasses afectassin afectassis afectat afectats afectau afectava afectaven afectaves afecte afectem afecten afectes afectessen afectesses afectessin afectessis afecteu afecti afectin afectis afecto afectà afectàrem afectàreu afectàs afectàssem afectàsseu afectàssim afectàssiu afectàvem afectàveu afectés afectéssem afectésseu afectéssim afectéssiu afectí alg bal bal (1) occ sept val v
affecter
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
affection
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectivitat /a.fek.ti.viˈtat/ /a.fek.ti.βiˈtat/ /ə.fək.ti.viˈtat/ /ə.fək.ti.βiˈtat/ n fem
affectivité

afectuosament /a.fek.tuˌo.zaˈmen/ /a.fek.tuˌo.zaˈment/ /ə.fək.tuˌo.zəˈmen/ /ə.fək.tuˌo.zəˈment/ adv
affectueusement

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
affectueux

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ afegeix afegeixen afegeixes afegeixi afegeixin afegeixis afegeixo afegesc afegesqui afegesquin afegesquis afegia afegida afegides afegien afegies afegiguem afegigueu afegim afegint afegir afegira afegiran afegirem afegiren afegires afegireu afegiria afegirien afegiries afegirà afegiràs afegiré afegiríem afegiríeu afegisc afegisca afegisquen afegisques afegissen afegisses afegissin afegissis afegit afegits afegiu afegix afegixen afegixes afegixo afegí afegíem afegíeu afegírem afegíreu afegís afegíssem afegísseu afegíssim afegíssiu afig afigen afiges afigi afigin afigis afija bal n-occ occ sept val v
ajouter
Augmentar, posar-ne més.
se joindre
(pronominal, rugbi) Passar a formar part voluntàriament, un jugador, d'una melé ordenada, una melé espontània o un mol.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
affaire
Cosa rellevant a fer.
Ocupació que requereix treball o atenció.

aferrapedres /aˌfɛ.raˈpe.ðɾes/ /əˌfɛ.rəˈpe.ðɾəs/ n masc
barbier
Peix de la família dels gobiesòcids que s’adhereix a les roques amb una ventosa (Diplecogaster bimaculata).
Peix de la família dels gobiesòcids que viu en fons rocosos (Lepadogaster lepadogaster).

aferrar /a.feˈra/ /a.feˈraɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aferr aferra aferrada aferrades aferram aferrant aferrar aferrara aferraran aferrarem aferraren aferrares aferrareu aferraria aferrarien aferraries aferrarà aferraràs aferraré aferraríem aferraríeu aferrassen aferrasses aferrassin aferrassis aferrat aferrats aferrau aferrava aferraven aferraves aferre aferrem aferren aferres aferressen aferresses aferressin aferressis aferreu aferri aferrin aferris aferro aferrà aferràrem aferràreu aferràs aferràssem aferràsseu aferràssim aferràssiu aferràvem aferràveu aferrés aferréssem aferrésseu aferréssim aferréssiu aferrí bal bal (1) occ sept val v
prendre
Agafar fortament.
ferler
Plegar la vela sobre la verga i assegurar-la.
attacher
(pronominal) Quedar-se atrapat, no poder separar-se d’algú o d’alguna cosa.

aferrissar-se /a.fe.riˈsaɾ.se/ /ə.fə.ri.səɾˈsə/ /ə.fə.riˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aferrissa aferrissada aferrissades aferrissam aferrissant aferrissar aferrissara aferrissaran aferrissarem aferrissaren aferrissares aferrissareu aferrissaria aferrissarien aferrissaries aferrissarà aferrissaràs aferrissaré aferrissaríem aferrissaríeu aferrissassen aferrissasses aferrissassin aferrissassis aferrissat aferrissats aferrissau aferrissava aferrissaven aferrissaves aferrisse aferrissem aferrissen aferrisses aferrissessen aferrissesses aferrissessin aferrissessis aferrisseu aferrissi aferrissin aferrissis aferrisso aferrissà aferrissàrem aferrissàreu aferrissàs aferrissàssem aferrissàsseu aferrissàssim aferrissàssiu aferrissàvem aferrissàveu aferrissés aferrisséssem aferrissésseu aferrisséssim aferrisséssiu aferrissí aferrís bal bal (1) occ sept val v
s'accrocher

aferrissat /a.fe.riˈsat/ /ə.fə.riˈsat/ adj masc
acharné

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
afghan

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ n masc
Afghan

afiblar /a.fibˈbɫa/ /a.fiˈbɫaɾ/ /a.fiˈβɫa/ /ə.fibˈbɫa/ /ə.fiˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afibl afibla afiblada afiblades afiblam afiblant afiblar afiblara afiblaran afiblarem afiblaren afiblares afiblareu afiblaria afiblarien afiblaries afiblarà afiblaràs afiblaré afiblaríem afiblaríeu afiblassen afiblasses afiblassin afiblassis afiblat afiblats afiblau afiblava afiblaven afiblaves afible afiblem afiblen afibles afiblessen afiblesses afiblessin afiblessis afibleu afibli afiblin afiblis afiblo afiblà afiblàrem afiblàreu afiblàs afiblàssem afiblàsseu afiblàssim afiblàssiu afiblàvem afiblàveu afiblés afibléssem afiblésseu afibléssim afibléssiu afiblí bal bal (1) occ sept val v
boutonner

aficionat /a.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.uˈnat/ adj masc
amateur
Que cultiva alguna afició no professionalment.

aficionat /a.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.uˈnat/ n masc
supporter
Qui cultiva alguna afició no professionalment.

afició /a.fi.siˈo/ /ə.fi.siˈo/ n fem
penchant
Inclinació a una activitat.

afigat /a.fiˈɣat/ /ə.fiˈɣat/ adj masc
veule
Mancat de fermesa.

afigurar /a.fi.ɣuˈɾa/ /a.fi.ɣuˈɾaɾ/ /ə.fi.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afigur afigura afigurada afigurades afiguram afigurant afigurar afigurara afiguraran afigurarem afiguraren afigurares afigurareu afiguraria afigurarien afiguraries afigurarà afiguraràs afiguraré afiguraríem afiguraríeu afigurassen afigurasses afigurassin afigurassis afigurat afigurats afigurau afigurava afiguraven afiguraves afigure afigurem afiguren afigures afiguressen afiguresses afiguressin afiguressis afigureu afiguri afigurin afiguris afiguro afigurà afiguràrem afiguràreu afiguràs afiguràssem afiguràsseu afiguràssim afiguràssiu afiguràvem afiguràveu afigurés afiguréssem afigurésseu afiguréssim afiguréssiu afigurí bal bal (1) occ sept val v
entrevoir figurer
(pronominal) Passar a algú per la imaginació alguna cosa que no és certa.

afilar /a.fiˈɫa/ /a.fiˈɫaɾ/ /ə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afil afila afilada afilades afilam afilant afilar afilara afilaran afilarem afilaren afilares afilareu afilaria afilarien afilaries afilarà afilaràs afilaré afilaríem afilaríeu afilassen afilasses afilassin afilassis afilat afilats afilau afilava afilaven afilaves afile afilem afilen afiles afilessen afilesses afilessin afilessis afileu afili afilin afilis afilo afilà afilàrem afilàreu afilàs afilàssem afilàsseu afilàssim afilàssiu afilàvem afilàveu afilés afiléssem afilésseu afiléssim afiléssiu afilí alg bal bal (1) occ sept val v
affiler

afiliar /a.fi.ɫiˈa/ /a.fi.ɫiˈaɾ/ /ə.fi.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afilia afiliada afiliades afiliam afiliant afiliar afiliara afiliaran afiliarem afiliaren afiliares afiliareu afiliaria afiliarien afiliaries afiliarà afiliaràs afiliaré afiliaríem afiliaríeu afiliassen afiliasses afiliassin afiliassis afiliat afiliats afiliau afiliava afiliaven afiliaves afilie afiliem afilien afilies afiliessen afiliesses afiliessin afiliessis afilieu afilii afilio afilià afiliàrem afiliàreu afiliàs afiliàssem afiliàsseu afiliàssim afiliàssiu afiliàvem afiliàveu afiliés afiliéssem afiliésseu afiliéssim afiliéssiu afilií afiliï afiliïn afiliïs alg bal bal (1) occ sept val v
affilier

afillar /a.fiˈʎa/ /a.fiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afill afilla afillada afillades afillam afillant afillar afillara afillaran afillarem afillaren afillares afillareu afillaria afillarien afillaries afillarà afillaràs afillaré afillaríem afillaríeu afillassen afillasses afillassin afillassis afillat afillats afillau afillava afillaven afillaves afille afillem afillen afilles afillessen afillesses afillessin afillessis afilleu afilli afillin afillis afillo afillà afillàrem afillàreu afillàs afillàssem afillàsseu afillàssim afillàssiu afillàvem afillàveu afillés afilléssem afillésseu afilléssim afilléssiu afillí alg bal bal (1) occ sept val v
adopter

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afina afinada afinades afinam afinant afinar afinara afinaran afinarem afinaren afinares afinareu afinaria afinarien afinaries afinarà afinaràs afinaré afinaríem afinaríeu afinassen afinasses afinassin afinassis afinat afinats afinau afinava afinaven afinaves afine afinem afinen afines afinessen afinesses afinessin afinessis afineu afini afinin afinis afino afinà afinàrem afinàreu afinàs afinàssem afinàsseu afinàssim afinàssiu afinàvem afinàveu afinés afinéssem afinésseu afinéssim afinéssiu afiní afín alg bal bal (1) occ sept val v
perfectionner
Donar a una cosa la perfecció de què és capaç.
ajuster
Posar les balances al fi.
accorder
Trempar els instruments dels músics.
Cantar, sonar amb afinació.
raffiner
Purificar els metalls en el gresol.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
affinité

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ n fem
affirmation

afirmar /a.firˈma/ /a.fiɾˈma/ /a.fiɾˈmaɾ/ /ə.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afirm afirma afirmada afirmades afirmam afirmant afirmar afirmara afirmaran afirmarem afirmaren afirmares afirmareu afirmaria afirmarien afirmaries afirmarà afirmaràs afirmaré afirmaríem afirmaríeu afirmassen afirmasses afirmassin afirmassis afirmat afirmats afirmau afirmava afirmaven afirmaves afirme afirmem afirmen afirmes afirmessen afirmesses afirmessin afirmessis afirmeu afirmi afirmin afirmis afirmo afirmà afirmàrem afirmàreu afirmàs afirmàssem afirmàsseu afirmàssim afirmàssiu afirmàvem afirmàveu afirmés afirméssem afirmésseu afirméssim afirméssiu afirmí alg bal bal (1) occ sept val v
affirmer

afirmativament /a.fir.maˌti.βaˈmen/ /a.fiɾ.maˌti.vaˈment/ /a.fiɾ.maˌti.βaˈmen/ /ə.fir.məˌti.vəˈmen/ /ə.fir.məˌti.βəˈmen/ /ə.fiɾ.məˌti.vəˈment/ adv
affirmativement

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
affixe
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aflaquir /a.fɫaˈki/ /a.fɫaˈkiɾ/ /ə.fɫəˈki/ aflaqueix aflaqueixen aflaqueixes aflaqueixi aflaqueixin aflaqueixis aflaqueixo aflaquesc aflaquesqui aflaquesquin aflaquesquis aflaquia aflaquida aflaquides aflaquien aflaquies aflaquiguem aflaquigueu aflaquim aflaquint aflaquir aflaquira aflaquiran aflaquirem aflaquiren aflaquires aflaquireu aflaquiria aflaquirien aflaquiries aflaquirà aflaquiràs aflaquiré aflaquiríem aflaquiríeu aflaquisc aflaquisca aflaquisquen aflaquisques aflaquissen aflaquisses aflaquissin aflaquissis aflaquit aflaquits aflaquiu aflaquix aflaquixen aflaquixes aflaquixo aflaquí aflaquíem aflaquíeu aflaquírem aflaquíreu aflaquís aflaquíssem aflaquísseu aflaquíssim aflaquíssiu bal n-occ occ sept val v
amaigrir

aflicció /a.fɫik.siˈo/ /ə.fɫik.siˈo/ n fem
affliction

afligir /a.fɫiˈd͡ʒi/ /a.fɫiˈd͡ʒiɾ/ /a.fɫiˈʒi/ /ə.fɫiˈʒi/ afligeix afligeixen afligeixes afligeixi afligeixin afligeixis afligeixo afligesc afligesqui afligesquin afligesquis afligia afligida afligides afligien afligies afligiguem afligigueu afligim afligint afligir afligira afligiran afligirem afligiren afligires afligireu afligiria afligirien afligiries afligirà afligiràs afligiré afligiríem afligiríeu afligisc afligisca afligisquen afligisques afligissen afligisses afligissin afligissis afligit afligits afligiu afligix afligixen afligixes afligixo afligí afligíem afligíeu afligírem afligíreu afligís afligíssem afligísseu afligíssim afligíssiu bal n-occ occ sept val v
affliger

afligit /a.fɫiˈd͡ʒit/ /a.fɫiˈʒit/ /ə.fɫiˈʒit/ adj masc
affligé

aflonjar /a.fɫoɲˈd͡ʒa/ /a.fɫoɲˈd͡ʒaɾ/ /ə.fɫoɲˈʒa/ /ə.fɫuɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aflonge aflongem aflongen aflonges aflongessen aflongesses aflongessin aflongessis aflongeu aflongi aflongin aflongis aflongés aflongéssem aflongésseu aflongéssim aflongéssiu aflongí aflonj aflonja aflonjada aflonjades aflonjam aflonjant aflonjar aflonjara aflonjaran aflonjarem aflonjaren aflonjares aflonjareu aflonjaria aflonjarien aflonjaries aflonjarà aflonjaràs aflonjaré aflonjaríem aflonjaríeu aflonjassen aflonjasses aflonjassin aflonjassis aflonjat aflonjats aflonjau aflonjava aflonjaven aflonjaves aflonjo aflonjà aflonjàrem aflonjàreu aflonjàs aflonjàssem aflonjàsseu aflonjàssim aflonjàssiu aflonjàvem aflonjàveu bal bal (1) occ sept val v
ramollir

aflorar /a.fɫoˈɾa/ /a.fɫoˈɾaɾ/ /ə.fɫoˈɾa/ /ə.fɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aflor aflora aflorada aflorades afloram aflorant aflorar aflorara afloraran aflorarem afloraren aflorares aflorareu afloraria aflorarien afloraries aflorarà afloraràs afloraré afloraríem afloraríeu aflorassen aflorasses aflorassin aflorassis aflorat aflorats aflorau aflorava afloraven afloraves aflore aflorem afloren aflores afloressen afloresses afloressin afloressis afloreu aflori aflorin afloris afloro aflorà afloràrem afloràreu afloràs afloràssem afloràsseu afloràssim afloràssiu afloràvem afloràveu aflorés afloréssem aflorésseu afloréssim afloréssiu aflorí bal bal (1) occ sept val v
affleurer

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
affluent
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
affluent
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

afluir /a.fɫuˈi/ /a.fɫuˈiɾ/ /ə.fɫuˈi/ aflueix aflueixen aflueixes aflueixi aflueixin aflueixis aflueixo afluesc afluesqui afluesquin afluesquis afluint afluir afluiran afluirem afluireu afluiria afluirien afluiries afluirà afluiràs afluiré afluiríem afluiríeu afluí afluíem afluíeu afluírem afluíreu afluís afluíssem afluísseu afluíssim afluíssiu afluïa afluïda afluïdes afluïen afluïes afluïguem afluïgueu afluïm afluïra afluïren afluïres afluïsc afluïsca afluïsquen afluïsques afluïssen afluïsses afluïssin afluïssis afluït afluïts afluïu afluïx afluïxen afluïxes afluïxo bal n-occ occ sept val v
affluer

afluixar /a.fɫujˈʃa/ /a.fɫujˈʃaɾ/ /a.fɫuˈʃa/ /ə.fɫuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afluix afluixa afluixada afluixades afluixam afluixant afluixar afluixara afluixaran afluixarem afluixaren afluixares afluixareu afluixaria afluixarien afluixaries afluixarà afluixaràs afluixaré afluixaríem afluixaríeu afluixassen afluixasses afluixassin afluixassis afluixat afluixats afluixau afluixava afluixaven afluixaves afluixe afluixem afluixen afluixes afluixessen afluixesses afluixessin afluixessis afluixeu afluixi afluixin afluixis afluixo afluixà afluixàrem afluixàreu afluixàs afluixàssem afluixàsseu afluixàssim afluixàssiu afluixàvem afluixàveu afluixés afluixéssem afluixésseu afluixéssim afluixéssiu afluixí bal bal (1) occ sept val v
ralentir
Posar fluix allò que està estret o tibant.
adoucir
Perdre la força alguna cosa, com la febre, la malaltia...
rélacher
Entebeir-se, disminuir el fervor o aplicació amb que es feia alguna cosa.
lâcher
Deixar anar.

afluència /a.fɫuˈɛn.si.a/ /ə.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
afflux

afocat /a.foˈkat/ /ə.foˈkat/ /ə.fuˈkat/ adj masc
recensé
(històric) Inscrit en el fogatjament.

afollar /a.foˈʎa/ /a.foˈʎaɾ/ /ə.foˈʎa/ /ə.fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afoll afolla afollada afollades afollam afollant afollar afollara afollaran afollarem afollaren afollares afollareu afollaria afollarien afollaries afollarà afollaràs afollaré afollaríem afollaríeu afollassen afollasses afollassin afollassis afollat afollats afollau afollava afollaven afollaves afolle afollem afollen afolles afollessen afollesses afollessin afollessis afolleu afolli afollin afollis afollo afollà afollàrem afollàreu afollàs afollàssem afollàsseu afollàssim afollàssiu afollàvem afollàveu afollés afolléssem afollésseu afolléssim afolléssiu afollí alg bal bal (1) occ sept val v
abîmer
Trepitjar, xafar.
Malmetre o maltractar alguna cosa; fer malbé.
abîmer blesser
Malmetre algun membre del cos; mutilar.
fou
(pronominal) Malparir, embogir, tornar-se boig.

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ n fem
aphonie

aforament /a.fo.ɾaˈmen/ /a.fo.ɾaˈment/ /ə.fo.ɾəˈment/ /ə.fu.ɾəˈmen/ n masc
jaugeage
Quantitat de fluid que passa per una canalització.
capacité
(castellanisme) Capacitat, cabuda (d’un local).

aforar /a.foˈɾa/ /a.foˈɾaɾ/ /ə.foˈɾa/ /ə.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afor afora aforada aforades aforam aforant aforar aforara aforaran aforarem aforaren aforares aforareu aforaria aforarien aforaries aforarà aforaràs aforaré aforaríem aforaríeu aforassen aforasses aforassin aforassis aforat aforats aforau aforava aforaven aforaves afore aforem aforen afores aforessen aforesses aforessin aforessis aforeu afori aforin aforis aforo aforà aforàrem aforàreu aforàs aforàssem aforàsseu aforàssim aforàssiu aforàvem aforàveu aforés aforéssem aforésseu aforéssim aforéssiu aforí bal bal (1) occ sept val v
afforer

afores /aˈfɔ.ɾes/ /əˈfɔ.ɾəs/ n masc
banlieu

aforestar /a.fo.ɾesˈta/ /a.fo.ɾesˈtaɾ/ /ə.fo.ɾəsˈta/ /ə.fu.ɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aforest aforesta aforestada aforestades aforestam aforestant aforestar aforestara aforestaran aforestarem aforestaren aforestares aforestareu aforestaria aforestarien aforestaries aforestarà aforestaràs aforestaré aforestaríem aforestaríeu aforestassen aforestasses aforestassin aforestassis aforestat aforestats aforestau aforestava aforestaven aforestaves aforeste aforestem aforesten aforestes aforestessen aforestesses aforestessin aforestessis aforesteu aforesti aforestin aforestis aforesto aforestà aforestàrem aforestàreu aforestàs aforestàssem aforestàsseu aforestàssim aforestàssiu aforestàvem aforestàveu aforestés aforestéssem aforestésseu aforestéssim aforestéssiu aforestí bal bal (1) occ sept val v
boiser
Convertir en forest.

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
aphorisme

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
heureusement

afranquir /a.fɾaŋˈki/ /a.fɾaŋˈkiɾ/ /ə.fɾəŋˈki/ afranqueix afranqueixen afranqueixes afranqueixi afranqueixin afranqueixis afranqueixo afranquesc afranquesqui afranquesquin afranquesquis afranquia afranquida afranquides afranquien afranquies afranquiguem afranquigueu afranquim afranquint afranquir afranquira afranquiran afranquirem afranquiren afranquires afranquireu afranquiria afranquirien afranquiries afranquirà afranquiràs afranquiré afranquiríem afranquiríeu afranquisc afranquisca afranquisquen afranquisques afranquissen afranquisses afranquissin afranquissis afranquit afranquits afranquiu afranquix afranquixen afranquixes afranquixo afranquí afranquíem afranquíeu afranquírem afranquíreu afranquís afranquíssem afranquísseu afranquíssim afranquíssiu bal n-occ occ sept val v
affranchir

africat /a.fɾiˈkat/ /ə.fɾiˈkat/ adj masc
affriqué

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
africain
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
Africain
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
afrikaans

afro- prefix
afro-

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ n masc
afrofuturisme

afront /aˈfɾon/ /aˈfɾont/ /əˈfɾon/ /əˈfɾont/ n masc
affront

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afront afronta afrontada afrontades afrontam afrontant afrontar afrontara afrontaran afrontarem afrontaren afrontares afrontareu afrontaria afrontarien afrontaries afrontarà afrontaràs afrontaré afrontaríem afrontaríeu afrontassen afrontasses afrontassin afrontassis afrontat afrontats afrontau afrontava afrontaven afrontaves afronte afrontem afronten afrontes afrontessen afrontesses afrontessin afrontessis afronteu afronti afrontin afrontis afronto afrontà afrontàrem afrontàreu afrontàs afrontàssem afrontàsseu afrontàssim afrontàssiu afrontàvem afrontàveu afrontés afrontéssem afrontésseu afrontéssim afrontéssiu afrontí alg bal bal (1) occ sept val v
affronter
Confrontar.
Causar afront.

afuar /a.fuˈa/ /a.fuˈaɾ/ /ə.fuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afua afuada afuades afuam afuant afuar afuara afuaran afuarem afuaren afuares afuareu afuaria afuarien afuaries afuarà afuaràs afuaré afuaríem afuaríeu afuassen afuasses afuassin afuassis afuat afuats afuau afuava afuaven afuaves afue afuem afuen afues afuessen afuesses afuessin afuessis afueu afuo afuu afuà afuàrem afuàreu afuàs afuàssem afuàsseu afuàssim afuàssiu afuàvem afuàveu afués afuéssem afuésseu afuéssim afuéssiu afuí afuï afuïn afuïs bal bal (1) occ sept val v
affiler

afusellament /a.fu.ze.ʎaˈmen/ /a.fu.ze.ʎaˈment/ /ə.fu.zə.ʎəˈmen/ /ə.fu.zə.ʎəˈment/ n masc
fusillade

afzèlia /avˈzɛ.ɫi.a/ /əvˈzɛ.ɫi.ə/ n fem
doussié

afèresi /aˈfɛ.ɾe.zi/ /əˈfɛ.ɾə.zi/ n fem
aphérèse

afí /aˈfi/ /əˈfi/ adj
affin
Que té afinitat, proximitat o semblança amb una altra entitat.

afí /aˈfi/ /əˈfi/ n neut
allié
Parent per afinitat, parent polític o per padrinatge.

afònic /aˈfɔ.nik/ /əˈfɔ.nik/ adj
aphone

agabellar /a.ɣa.beˈʎaɾ/ /a.ɣa.βeˈʎa/ /ə.ɣə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agabell agabella agabellada agabellades agabellam agabellant agabellar agabellara agabellaran agabellarem agabellaren agabellares agabellareu agabellaria agabellarien agabellaries agabellarà agabellaràs agabellaré agabellaríem agabellaríeu agabellassen agabellasses agabellassin agabellassis agabellat agabellats agabellau agabellava agabellaven agabellaves agabelle agabellem agabellen agabelles agabellessen agabellesses agabellessin agabellessis agabelleu agabelli agabellin agabellis agabello agabellà agabellàrem agabellàreu agabellàs agabellàssem agabellàsseu agabellàssim agabellàssiu agabellàvem agabellàveu agabellés agabelléssem agabellésseu agabelléssim agabelléssiu agabellí bal bal (1) occ sept val v
ramasser
Arreplegar sense deixar res.
accaparer
Comprar molt gènere per estancar-lo, i vendre'l més car.
gerber
Fer gabelles de blat.

agafada /a.ɣaˈfa.ða/ /ə.ɣəˈfa.ðə/ n fem
holding

agafada lliure n fem
arrêt de volée

agafador /a.ɣa.faˈðo/ /a.ɣa.faˈðoɾ/ /ə.ɣə.fəˈðo/ n masc
poignée

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
saisir prendre
Prendre amb la mà alguna cosa.
coller
Apegar, enganxar.
prendre
Prendre un reu o algú que fuig.
Sobrevenir.
Prendre, acceptar alguna cosa.
Arrelar les plantes.
gagner
Contraure.
occuper
Ocupar un espai o certa distància física.
emporter
Emportar-se allò que es troba de passada, apoderar-se.
attraper
(esports de combat, esports de pilota) Cometre una falta consistent a subjectar un adversari amb un braç o amb tots dos per limitar-li els moviments d'atac o de defensa.
(beisbol) Fer-se seva amb el guant o la mà, un defensor, una pilota batuda o llançada.
attacher
(pronominal) Sostenir-se amb les mans per a no caure.
joindre
(pronominal) Unir-se dues coses naturalment.

agafar un rebot v
s'emparer d'un rebond

agafar-se /a.ɣaˈfaɾ.se/ /ə.ɣəˈfar.sə/ v
se lier
Forma pronominal de agafar.

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ n masc
agapornis

agarberar /a.ɣar.βeˈɾa/ /a.ɣaɾ.beˈɾaɾ/ /a.ɣaɾ.βeˈɾa/ /ə.ɣər.bəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarber agarbera agarberada agarberades agarberam agarberant agarberar agarberara agarberaran agarberarem agarberaren agarberares agarberareu agarberaria agarberarien agarberaries agarberarà agarberaràs agarberaré agarberaríem agarberaríeu agarberassen agarberasses agarberassin agarberassis agarberat agarberats agarberau agarberava agarberaven agarberaves agarbere agarberem agarberen agarberes agarberessen agarberesses agarberessin agarberessis agarbereu agarberi agarberin agarberis agarbero agarberà agarberàrem agarberàreu agarberàs agarberàssem agarberàsseu agarberàssim agarberàssiu agarberàvem agarberàveu agarberés agarberéssem agarberésseu agarberéssim agarberéssiu agarberí bal bal (1) occ sept val v
gerber

agarbonar /a.ɣar.βoˈna/ /a.ɣaɾ.boˈnaɾ/ /a.ɣaɾ.βoˈna/ /ə.ɣər.buˈna/ /ə.ɣəɾ.boˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarbon agarbona agarbonada agarbonades agarbonam agarbonant agarbonar agarbonara agarbonaran agarbonarem agarbonaren agarbonares agarbonareu agarbonaria agarbonarien agarbonaries agarbonarà agarbonaràs agarbonaré agarbonaríem agarbonaríeu agarbonassen agarbonasses agarbonassin agarbonassis agarbonat agarbonats agarbonau agarbonava agarbonaven agarbonaves agarbone agarbonem agarbonen agarbones agarbonessen agarbonesses agarbonessin agarbonessis agarboneu agarboni agarbonin agarbonis agarbono agarbonà agarbonàrem agarbonàreu agarbonàs agarbonàssem agarbonàsseu agarbonàssim agarbonàssiu agarbonàvem agarbonàveu agarbonés agarbonéssem agarbonésseu agarbonéssim agarbonéssiu agarboní bal bal (1) occ sept val v
saisir
(pronominal) Abraonar-se, agafar-se els que es barallen.

agarosa /a.ɣaˈɾo.za/ /ə.ɣəˈɾo.zə/ n fem
agarose

agarrar /a.ɣaˈra/ /a.ɣaˈraɾ/ /ə.ɣəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agarr agarra agarrada agarrades agarram agarrant agarrar agarrara agarraran agarrarem agarraren agarrares agarrareu agarraria agarrarien agarraries agarrarà agarraràs agarraré agarraríem agarraríeu agarrassen agarrasses agarrassin agarrassis agarrat agarrats agarrau agarrava agarraven agarraves agarre agarrem agarren agarres agarressen agarresses agarressin agarressis agarreu agarri agarrin agarris agarro agarrà agarràrem agarràreu agarràs agarràssem agarràsseu agarràssim agarràssiu agarràvem agarràveu agarrés agarréssem agarrésseu agarréssim agarréssiu agarrí bal bal (1) occ sept val v
prendre
Agafar fortament amb la mà alguna cosa.
attacher
(pronominal) aferrar-se

agegantar /a.d͡ʒe.ɣanˈta/ /a.d͡ʒe.ɣanˈtaɾ/ /ə.ʒə.ɣənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agegant ageganta agegantada agegantades agegantam agegantant agegantar agegantara agegantaran agegantarem agegantaren agegantares agegantareu agegantaria agegantarien agegantaries agegantarà agegantaràs agegantaré agegantaríem agegantaríeu agegantassen agegantasses agegantassin agegantassis agegantat agegantats agegantau agegantava agegantaven agegantaves agegante agegantem ageganten agegantes agegantessen agegantesses agegantessin agegantessis ageganteu ageganti agegantin agegantis ageganto agegantà agegantàrem agegantàreu agegantàs agegantàssem agegantàsseu agegantàssim agegantàssiu agegantàvem agegantàveu agegantés agegantéssem agegantésseu agegantéssim agegantéssiu agegantí bal bal (1) occ sept val v
gigantiser

agenciar /a.d͡ʒen.siˈa/ /a.d͡ʒen.siˈaɾ/ /a.ʒen.siˈa/ /ə.ʒən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agencia agenciada agenciades agenciam agenciant agenciar agenciara agenciaran agenciarem agenciaren agenciares agenciareu agenciaria agenciarien agenciaries agenciarà agenciaràs agenciaré agenciaríem agenciaríeu agenciassen agenciasses agenciassin agenciassis agenciat agenciats agenciau agenciava agenciaven agenciaves agencie agenciem agencien agencies agenciessen agenciesses agenciessin agenciessis agencieu agencii agencio agencià agenciàrem agenciàreu agenciàs agenciàssem agenciàsseu agenciàssim agenciàssiu agenciàvem agenciàveu agenciés agenciéssem agenciésseu agenciéssim agenciéssiu agencií agenciï agenciïn agenciïs bal bal (1) occ sept val v
procurer

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
agenda

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agenoll agenolla agenollada agenollades agenollam agenollant agenollar agenollara agenollaran agenollarem agenollaren agenollares agenollareu agenollaria agenollarien agenollaries agenollarà agenollaràs agenollaré agenollaríem agenollaríeu agenollassen agenollasses agenollassin agenollassis agenollat agenollats agenollau agenollava agenollaven agenollaves agenolle agenollem agenollen agenolles agenollessen agenollesses agenollessin agenollessis agenolleu agenolli agenollin agenollis agenollo agenollà agenollàrem agenollàreu agenollàs agenollàssem agenollàsseu agenollàssim agenollàssiu agenollàvem agenollàveu agenollés agenolléssem agenollésseu agenolléssim agenolléssiu agenollí bal bal (1) occ sept val v
agenouiller

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
agent
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
agent
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agent de l'educació n neut
agent d'éducation

agent rural n neut
forestier

agent turístic n masc
agent de voyages
Persona que treballa principalment en les companyies del sector turístic (buros, serveis de turisme de negocis i operadors turístics)

agençar /a.d͡ʒenˈsa/ /a.d͡ʒenˈsaɾ/ /a.ʒenˈsa/ /ə.ʒənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agence agencem agencen agences agencessen agencesses agencessin agencessis agenceu agenci agencin agencis agencés agencéssem agencésseu agencéssim agencéssiu agencí agenç agença agençada agençades agençam agençant agençar agençara agençaran agençarem agençaren agençares agençareu agençaria agençarien agençaries agençarà agençaràs agençaré agençaríem agençaríeu agençassen agençasses agençassin agençassis agençat agençats agençau agençava agençaven agençaves agenço agençà agençàrem agençàreu agençàs agençàssem agençàsseu agençàssim agençàssiu agençàvem agençàveu bal bal (1) occ sept val v
arranger

agermanar /a.d͡ʒeɾ.maˈna/ /a.d͡ʒeɾ.maˈnaɾ/ /a.ʒer.maˈna/ /ə.ʒər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agerman agermana agermanada agermanades agermanam agermanant agermanar agermanara agermanaran agermanarem agermanaren agermanares agermanareu agermanaria agermanarien agermanaries agermanarà agermanaràs agermanaré agermanaríem agermanaríeu agermanassen agermanasses agermanassin agermanassis agermanat agermanats agermanau agermanava agermanaven agermanaves agermane agermanem agermanen agermanes agermanessen agermanesses agermanessin agermanessis agermaneu agermani agermanin agermanis agermano agermanà agermanàrem agermanàreu agermanàs agermanàssem agermanàsseu agermanàssim agermanàssiu agermanàvem agermanàveu agermanés agermanéssem agermanésseu agermanéssim agermanéssiu agermaní alg bal bal (1) occ sept val v
jumeler
Fer germans místicament.
joindre
Unir, ajuntar.

agibellar /a.d͡ʒi.beˈʎaɾ/ /a.d͡ʒi.βeˈʎa/ /a.ʒi.βeˈʎa/ /ə.ʒi.βəˈʎa/ agibella agibellada agibellades agibellant agibellar agibellaran agibellarem agibellaren agibellares agibellareu agibellaria agibellarien agibellaries agibellarà agibellaràs agibellaré agibellaríem agibellaríeu agibellat agibellats agibellava agibellaven agibellaves agibelle agibellem agibellen agibelles agibellessen agibellesses agibellessin agibellessis agibelleu agibelli agibellin agibellis agibello agibellà agibellàrem agibellàreu agibellàvem agibellàveu agibellés agibelléssem agibellésseu agibelléssim agibelléssiu agibellí occ v
aranger

agilitació /a.d͡ʒi.ɫi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ɫi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.ɫi.tə.siˈo/ n fem
assouplissement

agilitar /a.d͡ʒi.ɫiˈta/ /a.d͡ʒi.ɫiˈtaɾ/ /a.ʒi.ɫiˈta/ /ə.ʒi.ɫiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agilit agilita agilitada agilitades agilitam agilitant agilitar agilitara agilitaran agilitarem agilitaren agilitares agilitareu agilitaria agilitarien agilitaries agilitarà agilitaràs agilitaré agilitaríem agilitaríeu agilitassen agilitasses agilitassin agilitassis agilitat agilitats agilitau agilitava agilitaven agilitaves agilite agilitem agiliten agilites agilitessen agilitesses agilitessin agilitessis agiliteu agiliti agilitin agilitis agilito agilità agilitàrem agilitàreu agilitàs agilitàssem agilitàsseu agilitàssim agilitàssiu agilitàvem agilitàveu agilités agilitéssem agilitésseu agilitéssim agilitéssiu agilití bal bal (1) occ sept val v
dégourdir

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
agilité

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
agitation

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agit agita agitada agitades agitam agitant agitar agitara agitaran agitarem agitaren agitares agitareu agitaria agitarien agitaries agitarà agitaràs agitaré agitaríem agitaríeu agitassen agitasses agitassin agitassis agitat agitats agitau agitava agitaven agitaves agite agitem agiten agites agitessen agitesses agitessin agitessis agiteu agiti agitin agitis agito agità agitàrem agitàreu agitàs agitàssem agitàsseu agitàssim agitàssiu agitàvem agitàveu agités agitéssem agitésseu agitéssim agitéssiu agití alg bal bal (1) occ sept val v
agiter

agitat /a.d͡ʒiˈtat/ /a.ʒiˈtat/ /ə.ʒiˈtat/ adj masc
agité

aglomeració /a.ɣɫo.me.ɾa.siˈo/ /ə.ɣɫo.mə.ɾə.siˈo/ /ə.ɣɫu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
agglomération
Acció i efecte d’aglomerar o aglomerar-se.
cohue
Multitud de coses o persones concentrades en un lloc.

aglomerar /a.ɣɫo.meˈɾa/ /a.ɣɫo.meˈɾaɾ/ /ə.ɣɫo.məˈɾa/ /ə.ɣɫu.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aglomer aglomera aglomerada aglomerades aglomeram aglomerant aglomerar aglomerara aglomeraran aglomerarem aglomeraren aglomerares aglomerareu aglomeraria aglomerarien aglomeraries aglomerarà aglomeraràs aglomeraré aglomeraríem aglomeraríeu aglomerassen aglomerasses aglomerassin aglomerassis aglomerat aglomerats aglomerau aglomerava aglomeraven aglomeraves aglomere aglomerem aglomeren aglomeres aglomeressen aglomeresses aglomeressin aglomeressis aglomereu aglomeri aglomerin aglomeris aglomero aglomerà aglomeràrem aglomeràreu aglomeràs aglomeràssem aglomeràsseu aglomeràssim aglomeràssiu aglomeràvem aglomeràveu aglomerés aglomeréssem aglomerésseu aglomeréssim aglomeréssiu aglomerí alg bal bal (1) occ sept val v
s'agglomérer

aglutinar /a.ɣɫu.tiˈna/ /a.ɣɫu.tiˈnaɾ/ /ə.ɣɫu.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aglutina aglutinada aglutinades aglutinam aglutinant aglutinar aglutinara aglutinaran aglutinarem aglutinaren aglutinares aglutinareu aglutinaria aglutinarien aglutinaries aglutinarà aglutinaràs aglutinaré aglutinaríem aglutinaríeu aglutinassen aglutinasses aglutinassin aglutinassis aglutinat aglutinats aglutinau aglutinava aglutinaven aglutinaves aglutine aglutinem aglutinen aglutines aglutinessen aglutinesses aglutinessin aglutinessis aglutineu aglutini aglutinin aglutinis aglutino aglutinà aglutinàrem aglutinàreu aglutinàs aglutinàssem aglutinàsseu aglutinàssim aglutinàssiu aglutinàvem aglutinàveu aglutinés aglutinéssem aglutinésseu aglutinéssim aglutinéssiu aglutiní aglutín alg bal bal (1) occ sept val v
agglutiner

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ n masc
agnat

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
agnosticisme

agnòsia /aŋˈnɔ.zi.a/ /aɡˈnɔ.zi.a/ /əŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
agnosie

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnostique

agonal /a.ɣoˈnaɫ/ /ə.ɣoˈnaɫ/ /ə.ɣuˈnaɫ/ adj
agonal

agonals /a.ɣoˈnaɫs/ /ə.ɣuˈnaɫs/ n fem
agonales

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
agonie

agonitzar /a.ɣo.niˈd͡za/ /a.ɣo.niˈza/ /a.ɣo.niˈzaɾ/ /ə.ɣo.niˈd͡za/ /ə.ɣu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agonitz agonitza agonitzada agonitzades agonitzam agonitzant agonitzar agonitzara agonitzaran agonitzarem agonitzaren agonitzares agonitzareu agonitzaria agonitzarien agonitzaries agonitzarà agonitzaràs agonitzaré agonitzaríem agonitzaríeu agonitzassen agonitzasses agonitzassin agonitzassis agonitzat agonitzats agonitzau agonitzava agonitzaven agonitzaves agonitze agonitzem agonitzen agonitzes agonitzessen agonitzesses agonitzessin agonitzessis agonitzeu agonitzi agonitzin agonitzis agonitzo agonitzà agonitzàrem agonitzàreu agonitzàs agonitzàssem agonitzàsseu agonitzàssim agonitzàssiu agonitzàvem agonitzàveu agonitzés agonitzéssem agonitzésseu agonitzéssim agonitzéssiu agonitzí bal bal (1) occ sept val v
agoniser
Estar el malalt en l'agonia de la mort.

agosaradament /a.ɣo.zaˌɾa.ðaˈmen/ /a.ɣo.zaˌɾa.ðaˈment/ /ə.ɣo.zəˌɾa.ðəˈment/ /ə.ɣu.zəˌɾa.ðəˈmen/ adv
audacieusement

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ adj masc
audacieux

agost /əˈɣost/ n masc
août aout
Vuitè mes de l'any.

agostejar /a.ɣos.teˈd͡ʒa/ /a.ɣos.teˈd͡ʒaɾ/ /a.ɣos.teˈʒa/ /ə.ɣos.təˈd͡ʒa/ /ə.ɣus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agostege agostegem agostegen agosteges agostegessen agostegesses agostegessin agostegessis agostegeu agostegi agostegin agostegis agostegés agostegéssem agostegésseu agostegéssim agostegéssiu agostegí agosteig agosteja agostejada agostejades agostejam agostejant agostejar agostejara agostejaran agostejarem agostejaren agostejares agostejareu agostejaria agostejarien agostejaries agostejarà agostejaràs agostejaré agostejaríem agostejaríeu agostejassen agostejasses agostejassin agostejassis agostejat agostejats agostejau agostejava agostejaven agostejaves agostejo agostejà agostejàrem agostejàreu agostejàs agostejàssem agostejàsseu agostejàssim agostejàssiu agostejàvem agostejàveu bal bal (1) occ sept val v
paître pendent l'été

agraciar /a.ɣɾa.siˈa/ /a.ɣɾa.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agracia agraciada agraciades agraciam agraciant agraciar agraciara agraciaran agraciarem agraciaren agraciares agraciareu agraciaria agraciarien agraciaries agraciarà agraciaràs agraciaré agraciaríem agraciaríeu agraciassen agraciasses agraciassin agraciassis agraciat agraciats agraciau agraciava agraciaven agraciaves agracie agraciem agracien agracies agraciessen agraciesses agraciessin agraciessis agracieu agracii agracio agracià agraciàrem agraciàreu agraciàs agraciàssem agraciàsseu agraciàssim agraciàssiu agraciàvem agraciàveu agraciés agraciéssem agraciésseu agraciéssim agraciéssiu agracií agraciï agraciïn agraciïs bal bal (1) occ sept val v
avantager
Donar a alguna persona o cosa una perfecció que la faci agradable.
gracier
Fer o concedir alguna gràcia o mercè.

agraciat /a.ɣɾa.siˈat/ /ə.ɣɾə.siˈat/ adj masc
gracieux

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
agréable

agradablement /a.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /a.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /a.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /ə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
agréablement

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrad agrada agradada agradades agradam agradant agradar agradara agradaran agradarem agradaren agradares agradareu agradaria agradarien agradaries agradarà agradaràs agradaré agradaríem agradaríeu agradassen agradasses agradassin agradassis agradat agradats agradau agradava agradaven agradaves agrade agradem agraden agrades agradessen agradesses agradessin agradessis agradeu agradi agradin agradis agrado agradà agradàrem agradàreu agradàs agradàssem agradàsseu agradàssim agradàssiu agradàvem agradàveu agradés agradéssem agradésseu agradéssim agradéssiu agradí alg bal bal (1) occ sept val v
plaire
Complaure, acontentar, donar gust.
agréer
(pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agradosament /a.ɣɾaˌðo.zaˈmen/ /a.ɣɾaˌðo.zaˈment/ /ə.ɣɾəˌðo.zəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðo.zəˈment/ adv
affablement

agradós /a.ɣɾaˈðos/ /ə.ɣɾəˈðos/ adj masc
affable

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ agraeix agraeixen agraeixes agraeixi agraeixin agraeixis agraeixo agraesc agraesqui agraesquin agraesquis agraint agrair agrairan agrairem agraireu agrairia agrairien agrairies agrairà agrairàs agrairé agrairíem agrairíeu agraí agraíem agraíeu agraírem agraíreu agraís agraíssem agraísseu agraíssim agraíssiu agraïa agraïda agraïdes agraïen agraïes agraïguem agraïgueu agraïm agraïra agraïren agraïres agraïsc agraïsca agraïsquen agraïsques agraïssen agraïsses agraïssin agraïssis agraït agraïts agraïu agraïx agraïxen agraïxes agraïxo bal n-occ occ sept val v
remercier

agrament /ˌa.ɣɾaˈmen/ /ˌa.ɣɾaˈment/ /ˌa.ɣɾəˈmen/ /ˌa.ɣɾəˈment/ adv
aigrement

agranar /a.ɣɾaˈna/ /a.ɣɾaˈnaɾ/ /ə.ɣɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agran agrana agranada agranades agranam agranant agranar agranara agranaran agranarem agranaren agranares agranareu agranaria agranarien agranaries agranarà agranaràs agranaré agranaríem agranaríeu agranassen agranasses agranassin agranassis agranat agranats agranau agranava agranaven agranaves agrane agranem agranen agranes agranessen agranesses agranessin agranessis agraneu agrani agranin agranis agrano agranà agranàrem agranàreu agranàs agranàssem agranàsseu agranàssim agranàssiu agranàvem agranàveu agranés agranéssem agranésseu agranéssim agranéssiu agraní bal bal (1) occ sept val v
agrainer
Escampar gra d'aliment per als animals.

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
agraire

agrassot /a.ɣɾaˈsɔt/ /ə.ɣɾəˈsɔt/ n masc
verjus

agraïment /a.ɣɾa.iˈmen/ /a.ɣɾa.iˈment/ /ə.ɣɾə.iˈmen/ /ə.ɣɾə.iˈment/ n masc
remerciement

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
aigre

agredir /a.ɣɾeˈði/ /a.ɣɾeˈðiɾ/ /ə.ɣɾəˈði/ agredeix agredeixen agredeixes agredeixi agredeixin agredeixis agredeixo agredesc agredesqui agredesquin agredesquis agredia agredida agredides agredien agredies agrediguem agredigueu agredim agredint agredir agredira agrediran agredirem agrediren agredires agredireu agrediria agredirien agrediries agredirà agrediràs agrediré agrediríem agrediríeu agredisc agredisca agredisquen agredisques agredissen agredisses agredissin agredissis agredit agredits agrediu agredix agredixen agredixes agredixo agredí agredíem agredíeu agredírem agredíreu agredís agredíssem agredísseu agredíssim agredíssiu bal n-occ occ sept val v
agresser

agredolç /ˌa.ɣɾeˈðoɫs/ /ˌa.ɣɾəˈðoɫs/ adj masc
aigre-doux

agregar /a.ɣɾeˈɣa/ /a.ɣɾeˈɣaɾ/ /ə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreg agrega agregada agregades agregam agregant agregar agregara agregaran agregarem agregaren agregares agregareu agregaria agregarien agregaries agregarà agregaràs agregaré agregaríem agregaríeu agregassen agregasses agregassin agregassis agregat agregats agregau agregava agregaven agregaves agrego agregue agreguem agreguen agregues agreguessen agreguesses agreguessin agreguessis agregueu agregui agreguin agreguis agregués agreguéssem agreguésseu agreguéssim agreguéssiu agreguí agregà agregàrem agregàreu agregàs agregàssem agregàsseu agregàssim agregàssiu agregàvem agregàveu alg bal bal (1) occ sept val v
agréger
Afegir, unint o ajuntant unes persones o coses a altres.
Destinar a alguna persona a un cos o oficina, però sense donar-li plaça efectiva.

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
ensemble
Conjunt de coses o persones unides.
attaché
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agrejar /a.ɣɾeˈd͡ʒa/ /a.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /a.ɣɾeˈʒa/ /ə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /ə.ɣɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrege agregem agregen agreges agregessen agregesses agregessin agregessis agregeu agregi agregin agregis agregés agregéssem agregésseu agregéssim agregéssiu agregí agreig agreja agrejada agrejades agrejam agrejant agrejar agrejara agrejaran agrejarem agrejaren agrejares agrejareu agrejaria agrejarien agrejaries agrejarà agrejaràs agrejaré agrejaríem agrejaríeu agrejassen agrejasses agrejassin agrejassis agrejat agrejats agrejau agrejava agrejaven agrejaves agrejo agrejà agrejàrem agrejàreu agrejàs agrejàssem agrejàsseu agrejàssim agrejàssiu agrejàvem agrejàveu bal bal (1) occ sept val v
aigrelet

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
agressif

agressivament /a.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /a.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /ə.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
agressivement

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
agressivité

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
agression

agressor /a.ɣɾeˈso/ /a.ɣɾeˈsoɾ/ /ə.ɣɾəˈso/ n masc
agresseur

agrest /aˈɣɾest/ /əˈɣɾest/ adj masc
agreste

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreuge agreugem agreugen agreuges agreugessen agreugesses agreugessin agreugessis agreugeu agreugi agreugin agreugis agreugés agreugéssem agreugésseu agreugéssim agreugéssiu agreugí agreuig agreuja agreujada agreujades agreujam agreujant agreujar agreujara agreujaran agreujarem agreujaren agreujares agreujareu agreujaria agreujarien agreujaries agreujarà agreujaràs agreujaré agreujaríem agreujaríeu agreujassen agreujasses agreujassin agreujassis agreujat agreujats agreujau agreujava agreujaven agreujaves agreujo agreujà agreujàrem agreujàreu agreujàs agreujàssem agreujàsseu agreujàssim agreujàssiu agreujàvem agreujàveu bal bal (1) occ sept val v
aggraver
Fer tornar més greu una situació.
offenser
Causar un greuge a una persona, ferir-la en l'honor.

agricultor /a.ɣɾi.kuɫˈto/ /a.ɣɾi.kuɫˈtoɾ/ /ə.ɣɾi.kuɫˈto/ n masc
agriculteur

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
agriculture

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ n masc
arpenteur

agrir /aˈɣɾi/ /aˈɣɾiɾ/ /əˈɣɾi/ agreix agreixen agreixes agreixi agreixin agreixis agreixo agresc agresqui agresquin agresquis agria agrida agrides agrien agries agriguem agrigueu agrim agrint agrir agrira agriran agrirem agriren agrires agrireu agriria agririen agriries agrirà agriràs agriré agriríem agriríeu agrisc agrisca agrisquen agrisques agrissen agrisses agrissin agrissis agrit agrits agriu agrix agrixen agrixes agrixo agrí agríem agríeu agrírem agríreu agrís agríssem agrísseu agríssim agríssiu bal n-occ occ sept val v
aigrir

agrisar /a.ɣɾiˈza/ /a.ɣɾiˈzaɾ/ /ə.ɣɾiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrisa agrisada agrisades agrisam agrisant agrisar agrisara agrisaran agrisarem agrisaren agrisares agrisareu agrisaria agrisarien agrisaries agrisarà agrisaràs agrisaré agrisaríem agrisaríeu agrisassen agrisasses agrisassin agrisassis agrisat agrisats agrisau agrisava agrisaven agrisaves agrise agrisem agrisen agrises agrisessen agrisesses agrisessin agrisessis agriseu agrisi agrisin agrisis agriso agrisà agrisàrem agrisàreu agrisàs agrisàssem agrisàsseu agrisàssim agrisàssiu agrisàvem agrisàveu agrisés agriséssem agrisésseu agriséssim agriséssiu agrisí agrís bal bal (1) occ sept val v
grisonner

agro- prefix
agro-

agroalimentari /ˌa.ɣɾo.ə.ɫi.mənˈta.ɾi/ /ˌa.ɣɾu.ə.ɫi.mənˈta.ɾi/ adj masc
agroalimentaire

agroflació /ˌa.ɣɾo.fɫa.siˈo/ /ˌa.ɣɾo.fɫə.siˈo/ /ˌa.ɣɾu.fɫə.siˈo/ n fem
agflation

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomie

agror /aˈɣɾo/ /aˈɣɾoɾ/ /əˈɣɾo/ n fem
âcreté

agroturisme /ˌa.ɣɾo.tuˈɾiz.me/ /ˌa.ɣɾo.tuˈɾiz.mə/ /ˌa.ɣɾu.tuˈɾiz.mə/ n masc
tourisme rural

agrumollar /a.ɣɾu.moˈʎa/ /a.ɣɾu.moˈʎaɾ/ /ə.ɣɾu.moˈʎa/ /ə.ɣɾu.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrumoll agrumolla agrumollada agrumollades agrumollam agrumollant agrumollar agrumollara agrumollaran agrumollarem agrumollaren agrumollares agrumollareu agrumollaria agrumollarien agrumollaries agrumollarà agrumollaràs agrumollaré agrumollaríem agrumollaríeu agrumollassen agrumollasses agrumollassin agrumollassis agrumollat agrumollats agrumollau agrumollava agrumollaven agrumollaves agrumolle agrumollem agrumollen agrumolles agrumollessen agrumollesses agrumollessin agrumollessis agrumolleu agrumolli agrumollin agrumollis agrumollo agrumollà agrumollàrem agrumollàreu agrumollàs agrumollàssem agrumollàsseu agrumollàssim agrumollàssiu agrumollàvem agrumollàveu agrumollés agrumolléssem agrumollésseu agrumolléssim agrumolléssiu agrumollí bal bal (1) occ sept val v
grumeler

agrupació /a.ɣɾu.pa.siˈo/ /ə.ɣɾu.pə.siˈo/ n fem
groupement

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
groupement
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
regroupement
(rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrupament flexible n masc
groupement flexible

agrupar /a.ɣɾuˈpa/ /a.ɣɾuˈpaɾ/ /ə.ɣɾuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrup agrupa agrupada agrupades agrupam agrupant agrupar agrupara agruparan agruparem agruparen agrupares agrupareu agruparia agruparien agruparies agruparà agruparàs agruparé agruparíem agruparíeu agrupassen agrupasses agrupassin agrupassis agrupat agrupats agrupau agrupava agrupaven agrupaves agrupe agrupem agrupen agrupes agrupessen agrupesses agrupessin agrupessis agrupeu agrupi agrupin agrupis agrupo agrupà agrupàrem agrupàreu agrupàs agrupàssem agrupàsseu agrupàssim agrupàssiu agrupàvem agrupàveu agrupés agrupéssem agrupésseu agrupéssim agrupéssiu agrupí alg bal bal (1) occ sept val v
grouper

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
agricole

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
agronome

aguait /aˈɣwajt/ /əˈɣwajt/ n masc
guet
Acció d'aguaitar.
affût
Parany, emboscada.

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguait aguaita aguaitada aguaitades aguaitam aguaitant aguaitar aguaitara aguaitaran aguaitarem aguaitaren aguaitares aguaitareu aguaitaria aguaitarien aguaitaries aguaitarà aguaitaràs aguaitaré aguaitaríem aguaitaríeu aguaitassen aguaitasses aguaitassin aguaitassis aguaitat aguaitats aguaitau aguaitava aguaitaven aguaitaves aguaite aguaitem aguaiten aguaites aguaitessen aguaitesses aguaitessin aguaitessis aguaiteu aguaiti aguaitin aguaitis aguaito aguaità aguaitàrem aguaitàreu aguaitàs aguaitàssem aguaitàsseu aguaitàssim aguaitàssiu aguaitàvem aguaitàveu aguaités aguaitéssem aguaitésseu aguaitéssim aguaitéssiu aguaití alg bal bal (1) occ sept val v
guetter

aguant /aˈɣu.an/ /aˈɣu.ant/ /aˈɣwan/ /aˈɣwant/ /əˈɣu.ən/ /əˈɣu.ənt/ /əˈɣwan/ /əˈɣwant/ n masc
force
Fortalesa o vigor per resistir.
tolérance
Sofriment, paciència.

aguantar /a.ɣwanˈta/ /a.ɣwanˈtaɾ/ /ə.ɣwənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguant aguanta aguantada aguantades aguantam aguantant aguantar aguantara aguantaran aguantarem aguantaren aguantares aguantareu aguantaria aguantarien aguantaries aguantarà aguantaràs aguantaré aguantaríem aguantaríeu aguantassen aguantasses aguantassin aguantassis aguantat aguantats aguantau aguantava aguantaven aguantaves aguante aguantem aguanten aguantes aguantessen aguantesses aguantessin aguantessis aguanteu aguanti aguantin aguantis aguanto aguantà aguantàrem aguantàreu aguantàs aguantàssem aguantàsseu aguantàssim aguantàssiu aguantàvem aguantàveu aguantés aguantéssem aguantésseu aguantéssim aguantéssiu aguantí alg bal bal (1) occ sept val v
supporter
Sofrir, tolerar, generalment coses greus o molestes.
soutenir
Sostenir, mantenir alguna cosa en l'estat en que es troba.
tenir
(pronominal) Afirmar-se o assegurar-se per no caure.
contenir
(pronominal) Contenir-se, reprimir-se.

aguar /a.ɣuˈa/ /a.ɣuˈaɾ/ /ə.ɣuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agua aguada aguades aguam aguant aguar aguara aguaran aguarem aguaren aguares aguareu aguaria aguarien aguaries aguarà aguaràs aguaré aguaríem aguaríeu aguassen aguasses aguassin aguassis aguat aguats aguau aguava aguaven aguaves aguo aguu aguà aguàrem aguàreu aguàs aguàssem aguàsseu aguàssim aguàssiu aguàvem aguàveu aguï aguïn aguïs agüe agüem agüen agües agüessen agüesses agüessin agüessis agüeu agüés agüéssem agüésseu agüéssim agüéssiu agüí bal bal (1) occ sept val v
aiguiser

aguardar /a.gwaɫˈda/ /a.ɣwarˈða/ /a.ɣwaɾˈða/ /a.ɣwaɾˈðaɾ/ /ə.ɣwərˈda/ /ə.ɣwəɾˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguard aguarda aguardada aguardades aguardam aguardant aguardar aguardara aguardaran aguardarem aguardaren aguardares aguardareu aguardaria aguardarien aguardaries aguardarà aguardaràs aguardaré aguardaríem aguardaríeu aguardassen aguardasses aguardassin aguardassis aguardat aguardats aguardau aguardava aguardaven aguardaves aguarde aguardem aguarden aguardes aguardessen aguardesses aguardessin aguardessis aguardeu aguardi aguardin aguardis aguardo aguardà aguardàrem aguardàreu aguardàs aguardàssem aguardàsseu aguardàssim aguardàssiu aguardàvem aguardàveu aguardés aguardéssem aguardésseu aguardéssim aguardéssiu aguardí alg bal bal (1) occ sept val v
espérer
(arcaisme, valencià, alguerès) Esperar alguna cosa.
attendre
(arcaisme, alguerès) Esperar que vingui algú.

agudament /aˌɣu.ðaˈmen/ /aˌɣu.ðaˈment/ /əˌɣu.ðəˈmen/ /əˌɣu.ðəˈment/ adv
aigument

agudesa /a.ɣuˈðe.za/ /ə.ɣuˈðə.zə/ /ə.ɣuˈðɛ.zə/ n fem
acuité

aguditzar /a.ɣu.ðiˈd͡za/ /a.ɣu.ðiˈza/ /a.ɣu.ðiˈzaɾ/ /ə.ɣu.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguditz aguditza aguditzada aguditzades aguditzam aguditzant aguditzar aguditzara aguditzaran aguditzarem aguditzaren aguditzares aguditzareu aguditzaria aguditzarien aguditzaries aguditzarà aguditzaràs aguditzaré aguditzaríem aguditzaríeu aguditzassen aguditzasses aguditzassin aguditzassis aguditzat aguditzats aguditzau aguditzava aguditzaven aguditzaves aguditze aguditzem aguditzen aguditzes aguditzessen aguditzesses aguditzessin aguditzessis aguditzeu aguditzi aguditzin aguditzis aguditzo aguditzà aguditzàrem aguditzàreu aguditzàs aguditzàssem aguditzàsseu aguditzàssim aguditzàssiu aguditzàvem aguditzàveu aguditzés aguditzéssem aguditzésseu aguditzéssim aguditzéssiu aguditzí bal bal (1) occ sept val v
aggraver
Fer agut.
(pronominal) Fer-se agut.

aguerrir /a.ɣeˈri/ /a.ɣeˈriɾ/ /ə.ɣəˈri/ v
aguerrir

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
aiguille
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Belone belone)

agulla d'estendre n fem
pince à linge

agulla de cap n fem
épingle

agulla del paladar n fem
marlin de la Méditerranée

agulla imperial n fem
aiguille voyeuse

agulla tonyinera n fem
balaou atlantique

agullada /a.ɣuˈʎa.ða/ /ə.ɣuˈja.ðə/ /ə.ɣuˈʎa.ðə/ n fem
petit squale-chagrin
Espècie de tauró ovovivípar que viu a uns 200 metres de profunditat en aigües continentals de l’Índic, l’Atlàntic oriental i el Carib (Centrophorus uyato).

agullat /a.ɣuˈʎat/ /ə.ɣuˈʎat/ n masc
aiguillat commun

agullat xato n masc
aiguillat coq

agulleta d'alguer n fem
syngnathe aiguille

agulleta de riu n fem
petite aiguille de mer

agulleta espinosa n fem
anguille vesarde

agullonar /a.ɣu.ʎoˈna/ /a.ɣu.ʎoˈnaɾ/ /ə.ɣu.juˈna/ /ə.ɣu.ʎoˈna/ /ə.ɣu.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agullon agullona agullonada agullonades agullonam agullonant agullonar agullonara agullonaran agullonarem agullonaren agullonares agullonareu agullonaria agullonarien agullonaries agullonarà agullonaràs agullonaré agullonaríem agullonaríeu agullonassen agullonasses agullonassin agullonassis agullonat agullonats agullonau agullonava agullonaven agullonaves agullone agullonem agullonen agullones agullonessen agullonesses agullonessin agullonessis agulloneu agulloni agullonin agullonis agullono agullonà agullonàrem agullonàreu agullonàs agullonàssem agullonàsseu agullonàssim agullonàssiu agullonàvem agullonàveu agullonés agullonéssem agullonésseu agullonéssim agullonéssiu agulloní bal bal (1) occ sept val v
aiguillonner
Punxar amb l'agulló.
Instigar a algú per fer alguna cosa.

agulló /a.ɣuˈʎo/ /ə.ɣuˈjo/ /ə.ɣuˈʎo/ n masc
aiguillon
(figuradament) Estímul, incitació a obrar.

agusar /a.ɣuˈza/ /a.ɣuˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agusa agusada agusades agusam agusant agusar agusara agusaran agusarem agusaren agusares agusareu agusaria agusarien agusaries agusarà agusaràs agusaré agusaríem agusaríeu agusassen agusasses agusassin agusassis agusat agusats agusau agusava agusaven agusaves aguse agusem agusen aguses agusessen agusesses agusessin agusessis aguseu agusi agusin agusis aguso agusà agusàrem agusàreu agusàs agusàssem agusàsseu agusàssim agusàssiu agusàvem agusàveu agusés aguséssem agusésseu aguséssim aguséssiu agusí agús bal bal (1) occ sept val v
aiguisser

agut /əˈɣut/ adj masc
aigu

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
agha

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
agence

agència d'avaluació de la qualitat n fem
agence pour l'assurance de la qualité

agència de viatges n fem
agence de voyages

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
hier
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

ai /ˈaj/ Interjection
aïe

ai las Interjection
hélas

aibofòbia /aj.boˈfɔ.bi.a/ /əj.boˈfɔ.bi.ə/ /əj.buˈfɔ.bi.ə/ /əj.βuˈfɔ.βi.ə/ n fem
eibohphobie

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
eau
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigua oxigenada n fem
eau oxygénée

aiguabeneitera /ˌaj.ɣwa.be.nejˈte.ɾa/ /ˌaj.ɣwə.βə.nəjˈte.ɾə/ n fem
bénitier

aiguacuit /ˌaj.ɣwaˈkujt/ /ˌaj.ɣwəˈkujt/ n masc
colle animale

aigualir /aj.ɣwaˈɫi/ /aj.ɣwaˈɫiɾ/ /əj.ɣwəˈɫi/ aigualeix aigualeixen aigualeixes aigualeixi aigualeixin aigualeixis aigualeixo aigualesc aigualesqui aigualesquin aigualesquis aigualia aigualida aigualides aigualien aigualies aigualiguem aigualigueu aigualim aigualint aigualir aigualira aigualiran aigualirem aigualiren aigualires aigualireu aigualiria aigualirien aigualiries aigualirà aigualiràs aigualiré aigualiríem aigualiríeu aigualisc aigualisca aigualisquen aigualisques aigualissen aigualisses aigualissin aigualissis aigualit aigualits aigualiu aigualix aigualixen aigualixes aigualixo aigualí aigualíem aigualíeu aigualírem aigualíreu aigualís aigualíssem aigualísseu aigualíssim aigualíssiu bal n-occ occ sept val v
mouiller

aigualit /aj.ɣwaˈɫit/ /əj.ɣwəˈɫit/ adj masc
aqueux
Barrejat amb aigua.

aiguamans /ˌaj.ɣwaˈmans/ /ˌaj.ɣwəˈmans/ n masc
aiguière
Recipient per rentar-se les mans.

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
aigue-marine

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
marécage marais

aiguanaf /ˌaj.ɣwaˈnaf/ /ˌaj.ɣwəˈnaf/ n masc
eau de fleurs d'oranger

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
eau-de-vie

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
essence de térébenthine

aiguat /ajˈɣwat/ n masc
averse

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
eaux
Zona marítima.
eau
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

ailant /ajˈɫan/ /ajˈɫant/ /əjˈɫan/ /əjˈɫant/ n masc
ailante

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
aymara
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
aymara
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
Aymara aymara
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aimia /ajˈmi.a/ /əjˈmi.ə/ n fem
bien-aimée

ain /ˈajn/ n fem
aïn

aire /ˈaj.ɾe/ Interjection
à la volée
(pilota basca) Expressió amb què un jugador indica a un company d'equip que jugui la pilota de volea.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
air
(normalment incomptable) Gasos de l’atmosfera.

aire condicionat n masc
air conditionné

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. airege airegem airegen aireges airegessen airegesses airegessin airegessis airegeu airegi airegin airegis airegés airegéssem airegésseu airegéssim airegéssiu airegí aireig aireja airejada airejades airejam airejant airejar airejara airejaran airejarem airejaren airejares airejareu airejaria airejarien airejaries airejarà airejaràs airejaré airejaríem airejaríeu airejassen airejasses airejassin airejassis airejat airejats airejau airejava airejaven airejaves airejo airejà airejàrem airejàreu airejàs airejàssem airejàsseu airejàssim airejàssiu airejàvem airejàveu bal bal (1) occ sept val v
aérer

airosament /ajˌɾo.zaˈmen/ /ajˌɾo.zaˈment/ /əjˌɾo.zəˈmen/ /əjˌɾo.zəˈment/ adv
gracieusement

airós /ajˈɾos/ /əjˈɾos/ adj masc
aéré

aiurveda /a.iwrˈβɛ.ða/ /a.iwɾˈvɛ.ða/ /a.iwɾˈβɛ.ðɛ/ /ə.iwrˈbɛ.ðə/ /ə.iwɾˈvɛ.ðə/ n masc
ayurveda

aiurvèdic /a.iwrˈβɛ.ðik/ /a.iwɾˈvɛ.ðik/ /a.iwɾˈβɛ.ðik/ /ə.iwrˈbɛ.ðik/ /ə.iwɾˈvɛ.ðik/ adj masc
ayurvédique

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
herminette

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
houe

aixafar /a.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfaɾ/ /ə.ʃəˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixaf aixafa aixafada aixafades aixafam aixafant aixafar aixafara aixafaran aixafarem aixafaren aixafares aixafareu aixafaria aixafarien aixafaries aixafarà aixafaràs aixafaré aixafaríem aixafaríeu aixafassen aixafasses aixafassin aixafassis aixafat aixafats aixafau aixafava aixafaven aixafaves aixafe aixafem aixafen aixafes aixafessen aixafesses aixafessin aixafessis aixafeu aixafi aixafin aixafis aixafo aixafà aixafàrem aixafàreu aixafàs aixafàssem aixafàsseu aixafàssim aixafàssiu aixafàvem aixafàveu aixafés aixaféssem aixafésseu aixaféssim aixaféssiu aixafí bal bal (1) occ sept val v
écrasser
Pressionar sobre alguna cosa fins a destruir-la, generalment en sentit de dalt cap a baix, per exemple fent la força amb un peu.
fouler écrasser
Quedar una persona amb desànim per continuar amb una disputa.

aixamfranar /a.ʃaɱ.fɾaˈna/ /aj.ʃaɱ.fɾaˈna/ /aj.ʃaɱ.fɾaˈnaɾ/ /ə.ʃəɱ.fɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixamfran aixamfrana aixamfranada aixamfranades aixamfranam aixamfranant aixamfranar aixamfranaran aixamfranarem aixamfranaren aixamfranares aixamfranareu aixamfranaria aixamfranarien aixamfranaries aixamfranarà aixamfranaràs aixamfranaré aixamfranaríem aixamfranaríeu aixamfranassen aixamfranasses aixamfranassin aixamfranassis aixamfranat aixamfranats aixamfranau aixamfranava aixamfranaven aixamfranaves aixamfrane aixamfranem aixamfranen aixamfranes aixamfranessen aixamfranesses aixamfranessin aixamfranessis aixamfraneu aixamfrani aixamfranin aixamfranis aixamfrano aixamfranà aixamfranàrem aixamfranàreu aixamfranàs aixamfranàssem aixamfranàsseu aixamfranàssim aixamfranàssiu aixamfranàvem aixamfranàveu aixamfranés aixamfranéssem aixamfranésseu aixamfranéssim aixamfranéssiu aixamfraní bal bal (1) occ sept v
chanfreiner

aixecament /a.ʃe.kaˈmen/ /aj.ʃe.kaˈmen/ /aj.ʃe.kaˈment/ /ə.ʃə.kəˈmen/ /ə.ʃə.kəˈment/ n masc
levée

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixec aixeca aixecada aixecades aixecam aixecant aixecar aixecara aixecaran aixecarem aixecaren aixecares aixecareu aixecaria aixecarien aixecaries aixecarà aixecaràs aixecaré aixecaríem aixecaríeu aixecassen aixecasses aixecassin aixecassis aixecat aixecats aixecau aixecava aixecaven aixecaves aixeco aixecà aixecàrem aixecàreu aixecàs aixecàssem aixecàsseu aixecàssim aixecàssiu aixecàvem aixecàveu aixeque aixequem aixequen aixeques aixequessen aixequesses aixequessin aixequessis aixequeu aixequi aixequin aixequis aixequés aixequéssem aixequésseu aixequéssim aixequéssiu aixequí alg bal bal (1) occ sept val v
lever
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
aisselle

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
robinet
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixetes /ajˈʃɛ.tes/ /əˈʃə.təs/ /əˈʃɛ.təs/ n fem
robinetterie
Botiga o secció d'una ferreteria on venen aixetes i accessoris.

aixina /ajˈʃi.na/ /aˈʃi.na/ /əˈʃi.nə/ adv
ainsi
Així, d'aquesta manera.

aixoplugar /a.ʃo.pɫuˈɣa/ /aj.ʃo.pɫuˈɣa/ /aj.ʃo.pɫuˈɣaɾ/ /ə.ʃo.pɫuˈɣa/ /ə.ʃu.pɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixoplug aixopluga aixoplugada aixoplugades aixoplugam aixoplugant aixoplugar aixoplugara aixoplugaran aixoplugarem aixoplugaren aixoplugares aixoplugareu aixoplugaria aixoplugarien aixoplugaries aixoplugarà aixoplugaràs aixoplugaré aixoplugaríem aixoplugaríeu aixoplugassen aixoplugasses aixoplugassin aixoplugassis aixoplugat aixoplugats aixoplugau aixoplugava aixoplugaven aixoplugaves aixoplugo aixoplugue aixopluguem aixopluguen aixoplugues aixopluguessen aixopluguesses aixopluguessin aixopluguessis aixoplugueu aixoplugui aixopluguin aixopluguis aixoplugués aixopluguéssem aixopluguésseu aixopluguéssim aixopluguéssiu aixopluguí aixoplugà aixoplugàrem aixoplugàreu aixoplugàs aixoplugàssem aixoplugàsseu aixoplugàssim aixoplugàssiu aixoplugàvem aixoplugàveu bal bal (1) occ sept val v
abriter

aixovar /a.ʃuˈβaɾ/ /aj.ʃoˈvaɾ/ /aj.ʃoˈβa/ /ə.ʃoˈva/ /ə.ʃuˈva/ n masc
trousseau

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
ainsi
D’aquesta manera.
De la mateixa manera, en conseqüència.

així així adv
comme çi comme ça

així mateix /ajˌʃi /aˌʃi adv
ainsi

així que conjunction
aussitôt

això /ajˈʃɔ/ /aˈʃɔ/ /əˈʃɔ/ pronoun
ça

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
ce [[n']]est pas problème

ajaçar /a.d͡ʒaˈsa/ /a.d͡ʒaˈsaɾ/ /a.ʒaˈsa/ /ə.ʒəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajace ajacem ajacen ajaces ajacessen ajacesses ajacessin ajacessis ajaceu ajaci ajacin ajacis ajacés ajacéssem ajacésseu ajacéssim ajacéssiu ajací ajaç ajaça ajaçada ajaçades ajaçam ajaçant ajaçar ajaçara ajaçaran ajaçarem ajaçaren ajaçares ajaçareu ajaçaria ajaçarien ajaçaries ajaçarà ajaçaràs ajaçaré ajaçaríem ajaçaríeu ajaçassen ajaçasses ajaçassin ajaçassis ajaçat ajaçats ajaçau ajaçava ajaçaven ajaçaves ajaço ajaçà ajaçàrem ajaçàreu ajaçàs ajaçàssem ajaçàsseu ajaçàssim ajaçàssiu ajaçàvem ajaçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
étendre
(pronominal) Ajaure’s en el jaç, per descansar o dormir.

ajeure /aˈd͡ʒɛw.ɾe/ /aˈʒɛw.ɾe/ /əˈʒɛw.ɾə/ ajaguda ajagudes ajagueren ajagueres ajaguessen ajaguesses ajaguessin ajaguessis ajagut ajaguts ajagué ajaguérem ajaguéreu ajagués ajaguéssem ajaguésseu ajaguéssim ajaguéssiu ajaguí ajaiem ajaient ajaieu ajauran ajaurem ajaureu ajauria ajaurien ajauries ajaurà ajauràs ajauré ajauríem ajauríeu ajec ajega ajeguem ajeguen ajegues ajegueu ajegui ajeguin ajeguis ajeia ajeien ajeies ajeim ajeis ajeu ajeuen ajeure ajeus ajèiem ajèieu bal v
étendre
Abaixar fins a estendre en terra el que estava dret.
(pronominal) Posar-se al llit.
verser
Inclinar el blat per causa de la pluja.
conformer
(pronominal) Subjectar-se a la voluntat d'altri.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajorn ajorna ajornada ajornades ajornam ajornant ajornar ajornara ajornaran ajornarem ajornaren ajornares ajornareu ajornaria ajornarien ajornaries ajornarà ajornaràs ajornaré ajornaríem ajornaríeu ajornassen ajornasses ajornassin ajornassis ajornat ajornats ajornau ajornava ajornaven ajornaves ajorne ajornem ajornen ajornes ajornessen ajornesses ajornessin ajornessis ajorneu ajorni ajornin ajornis ajorno ajornà ajornàrem ajornàreu ajornàs ajornàssem ajornàsseu ajornàssim ajornàssiu ajornàvem ajornàveu ajornés ajornéssem ajornésseu ajornéssim ajornéssiu ajorní alg bal bal (1) occ sept val v
ajourner
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
aide
Cosa que serveix per ajudar.
(medicina) Ènema, lavativa.
(basquetbol) Suport tàctic d'un o més jugadors a un company d'equip en situació de defensa.
aide secours
(antigament) Socors, favor.

ajuda pedagògica n fem
aide pédagogique

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
aide
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudant d'anotador n masc
aide marqueur

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
aider

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
mairie hôtel de ville
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajunt ajunta ajuntada ajuntades ajuntam ajuntant ajuntar ajuntara ajuntaran ajuntarem ajuntaren ajuntares ajuntareu ajuntaria ajuntarien ajuntaries ajuntarà ajuntaràs ajuntaré ajuntaríem ajuntaríeu ajuntassen ajuntasses ajuntassin ajuntassis ajuntat ajuntats ajuntau ajuntava ajuntaven ajuntaves ajunte ajuntem ajunten ajuntes ajuntessen ajuntesses ajuntessin ajuntessis ajunteu ajunti ajuntin ajuntis ajunto ajuntà ajuntàrem ajuntàreu ajuntàs ajuntàssem ajuntàsseu ajuntàssim ajuntàssiu ajuntàvem ajuntàveu ajuntés ajuntéssem ajuntésseu ajuntéssim ajuntéssiu ajuntí alg bal bal (1) occ sept val v
joindre
Unir unes coses amb altres.
joindre assembler
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.
associer
(pronominal) Acompanyar-se, anar amb algú.
(pronominal) amistançar-se

ajupir /a.d͡ʒuˈpiɾ/ /a.ʒuˈpi/ /ə.ʒuˈpi/ ajup ajupa ajupen ajupes ajupi ajupia ajupida ajupides ajupien ajupies ajupiguem ajupigueu ajupim ajupin ajupint ajupir ajupira ajupiran ajupirem ajupiren ajupires ajupireu ajupiria ajupirien ajupiries ajupirà ajupiràs ajupiré ajupiríem ajupiríeu ajupis ajupissen ajupisses ajupissin ajupissis ajupit ajupits ajupiu ajupo ajups ajupí ajupíem ajupíeu ajupírem ajupíreu ajupís ajupíssem ajupísseu ajupíssim ajupíssiu bal occ sept val v
s'accroupir
Inclinar molt el cos envers el terra.
(pronominal) Abaixar-se doblegant les cames.
(pronominal, rugbi) Doblegar, els jugadors de la primera línia, el tronc i els genolls en formar una melé ordenada per poder avançar o resistir l'empenta de l'equip adversari.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajust ajusta ajustada ajustades ajustam ajustant ajustar ajustara ajustaran ajustarem ajustaren ajustares ajustareu ajustaria ajustarien ajustaries ajustarà ajustaràs ajustaré ajustaríem ajustaríeu ajustassen ajustasses ajustassin ajustassis ajustat ajustats ajustau ajustava ajustaven ajustaves ajuste ajustem ajusten ajustes ajustessen ajustesses ajustessin ajustessis ajusteu ajusti ajustin ajustis ajusto ajustà ajustàrem ajustàreu ajustàs ajustàssem ajustàsseu ajustàssim ajustàssiu ajustàvem ajustàveu ajustés ajustéssem ajustésseu ajustéssim ajustéssiu ajustí alg bal bal (1) occ sept val v
ajuster régler
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
régler
Arreglar alguna cosa a allò que és just.
traiter
Concertar, capitular, concordar alguna cosa com el casament, la pau, les diferències o els plets.
marchander
Convenir en el preu d'alguna cosa.
pousser
Tancar la porta o finestra però sense girar la clau o posar els baldons.

ajusticiar /a.d͡ʒus.ti.siˈa/ /a.d͡ʒus.ti.siˈaɾ/ /a.ʒus.ti.siˈa/ /ə.ʒus.ti.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajusticia ajusticiada ajusticiades ajusticiam ajusticiant ajusticiar ajusticiara ajusticiaran ajusticiarem ajusticiaren ajusticiares ajusticiareu ajusticiaria ajusticiarien ajusticiaries ajusticiarà ajusticiaràs ajusticiaré ajusticiaríem ajusticiaríeu ajusticiassen ajusticiasses ajusticiassin ajusticiassis ajusticiat ajusticiats ajusticiau ajusticiava ajusticiaven ajusticiaves ajusticie ajusticiem ajusticien ajusticies ajusticiessen ajusticiesses ajusticiessin ajusticiessis ajusticieu ajusticii ajusticio ajusticià ajusticiàrem ajusticiàreu ajusticiàs ajusticiàssem ajusticiàsseu ajusticiàssim ajusticiàssiu ajusticiàvem ajusticiàveu ajusticiés ajusticiéssem ajusticiésseu ajusticiéssim ajusticiéssiu ajusticií ajusticiï ajusticiïn ajusticiïs bal bal (1) occ sept val v
exécuter

al /aɫ/ contraction
au
Contracció entre la preposició a i l'article el.

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ adv
tout en bas
A la part inferior, la més baixa.
enfin
Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

al capdavant /aɫˌkab.daˈvant/ /aɫˌkab.daˈβan/ /əɫˌkab.dəˈvan/ /əɫˌkab.dəˈvant/ /əɫˌkab.dəˈβan/ adv
en tête

al dente /aɫˈden.te/ /aɫˈdɛn.te/ adv
al dente

al detall /aɫ.deˈtaʎ/ /əɫ.dəˈtaʎ/ adv
au détail

al primer foscant adv
à la nuit tombante

al primer toc adv
au premier touché

al voltant adv
alentour

ala /ˈa.ɫa/ n fem
aile
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

ala /ˈa.ɫa/ n neut
ailier
(basquetbol, hoquei sobre gel) Jugador que en la fase d'atac se situa en una zona lateral de la pista de joc.

ala dreta n fem
aile droite

ala esquerra n fem
aile gauche

ala obert n masc
ailier éloigné

ala tancat n masc
ailier rapproché

alabama /a.ɫaˈba.ma/ /ə.ɫəˈβa.mə/ n masc
alabama

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
albâtre
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alabatre /ˌa.ɫaˈba.tɾe/ /ˌa.ɫəˈβa.tɾə/ alabat alabata alabatem alabaten alabatent alabatera alabateren alabateres alabates alabatessen alabatesses alabatessin alabatessis alabateu alabati alabatia alabatien alabaties alabatin alabatis alabato alabatran alabatre alabatrem alabatreu alabatria alabatrien alabatries alabatrà alabatràs alabatré alabatríem alabatríeu alabats alabatuda alabatudes alabatut alabatuts alabaté alabatérem alabatéreu alabatés alabatéssem alabatésseu alabatéssim alabatéssiu alabatí alabatíem alabatíeu bal occ sept val v
battre

alacantí /ə.ɫə.kənˈti/ adj masc
alicantin
Originari, pertanyent o relatiu a Alacant (l'Alacantí).

alacantí /ə.ɫə.kənˈti/ n masc
Alicantin
Natural d'Alacant (l'Alacantí).

alambinar /a.ɫam.biˈna/ /a.ɫam.biˈnaɾ/ /ə.ɫəm.biˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alambina alambinada alambinades alambinam alambinant alambinar alambinara alambinaran alambinarem alambinaren alambinares alambinareu alambinaria alambinarien alambinaries alambinarà alambinaràs alambinaré alambinaríem alambinaríeu alambinassen alambinasses alambinassin alambinassis alambinat alambinats alambinau alambinava alambinaven alambinaves alambine alambinem alambinen alambines alambinessen alambinesses alambinessin alambinessis alambineu alambini alambinin alambinis alambino alambinà alambinàrem alambinàreu alambinàs alambinàssem alambinàsseu alambinàssim alambinàssiu alambinàvem alambinàveu alambinés alambinéssem alambinésseu alambinéssim alambinéssiu alambiní alambín bal bal (1) occ sept val v
distiller
Destil·lar els licors amb l'alambí.
alambiquer
Examinar atentament alguna cosa, com paraula, escrit o acció, fins apurar el seu vertader sentit, mèrit o utilitat.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
alambic

alamànic /a.ɫaˈma.nik/ /ə.ɫəˈma.nik/ n masc
alémanique

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
alarme
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ adj
alarmant

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alarm alarma alarmada alarmades alarmam alarmant alarmar alarmara alarmaran alarmarem alarmaren alarmares alarmareu alarmaria alarmarien alarmaries alarmarà alarmaràs alarmaré alarmaríem alarmaríeu alarmassen alarmasses alarmassin alarmassis alarmat alarmats alarmau alarmava alarmaven alarmaves alarme alarmem alarmen alarmes alarmessen alarmesses alarmessin alarmessis alarmeu alarmi alarmin alarmis alarmo alarmà alarmàrem alarmàreu alarmàs alarmàssem alarmàsseu alarmàssim alarmàssiu alarmàvem alarmàveu alarmés alarméssem alarmésseu alarméssim alarméssiu alarmí alg bal bal (1) occ sept val v
alarmer

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ alada adj masc
ailé

alatxa /aˈɫa.t͡ʃa/ /əˈɫa.t͡ʃə/ n fem
allache

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ adj masc
alezan

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
aube
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.
peuplier ouvrant
Arbre d'uns vint a vint-i-cinc peus d'alçada, d'escorça blanquinosa i fulles de color verd clar. Creix en poc temps i la seva fusta, què és blanca i lleugera, triga molt a podrir-se dins de l'aigua (Populus alba).

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
matin

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
albanais
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
albanais
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarda /aɫˈbaɾ.ða/ /əɫˈβar.də/ n fem
bât
Guarniment principal de les bèsties de càrrega.

albardanejar /aɫ.baɾ.ða.neˈd͡ʒaɾ/ /aɫ.βar.ða.neˈʒa/ /aɫ.βaɾ.ða.neˈd͡ʒa/ /əɫ.bər.ðə.nəˈʒa/ /əɫ.bəɾ.ðə.nəˈd͡ʒa/ /əɫ.βər.də.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. albardanege albardanegem albardanegen albardaneges albardanegessen albardanegesses albardanegessin albardanegessis albardanegeu albardanegi albardanegin albardanegis albardanegés albardanegéssem albardanegésseu albardanegéssim albardanegéssiu albardanegí albardaneig albardaneja albardanejada albardanejades albardanejam albardanejant albardanejar albardanejara albardanejaran albardanejarem albardanejaren albardanejares albardanejareu albardanejaria albardanejarien albardanejaries albardanejarà albardanejaràs albardanejaré albardanejaríem albardanejaríeu albardanejassen albardanejasses albardanejassin albardanejassis albardanejat albardanejats albardanejau albardanejava albardanejaven albardanejaves albardanejo albardanejà albardanejàrem albardanejàreu albardanejàs albardanejàssem albardanejàsseu albardanejàssim albardanejàssiu albardanejàvem albardanejàveu bal bal (1) occ sept val v
bouffonner

albardaneria /aɫ.baɾ.ða.neˈɾi.a/ /əɫ.βər.də.nəˈɾi.ə/ n fem
arlequinade

albardar /aɫ.baɾˈðaɾ/ /aɫ.βarˈða/ /aɫ.βaɾˈða/ /əɫ.βərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. albarda albardada albardades albardant albardar albardara albardaran albardarem albardaren albardares albardareu albardaria albardarien albardaries albardarà albardaràs albardaré albardaríem albardaríeu albardassen albardasses albardat albardats albardava albardaven albardaves albarde albardem albarden albardes albardessen albardesses albardessin albardessis albardeu albardi albardin albardis albardo albardà albardàrem albardàreu albardàssem albardàsseu albardàvem albardàveu albardés albardéssem albardésseu albardéssim albardéssiu albardí occ val val (1) v
bâter
(valencià, tortosí) Posar l'albarda a l'animal.
enjôler
(central) Enganyar, engalipar.

albardà /aɫ.baɾˈða/ /əɫ.βərˈda/ n masc
bouffon
Bufó, truà.
parasite
(antic) Que viu de gorra.
comédien
(antic) Comediant.

albarinyo /aɫ.baˈɾi.ɲo/ /əɫ.bəˈɾi.ɲo/ /əɫ.bəˈɾi.ɲu/ /əɫ.βəˈɾi.ɲu/ n masc
alvarinho

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatros

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
abricot abricotier

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
abricotier

albereda /aɫ.beˈɾe.ða/ /əɫ.bəˈɾə.ðə/ /əɫ.bəˈɾɛ.ðə/ /əɫ.βəˈɾɛ.ðə/ n fem
peupleraie

alberg /aɫˈbɛɾk/ /əɫˈβɛrk/ n masc
auberge

alberg de joventut n masc
auberge de jeunesse

albergar /aɫ.beɾˈɣaɾ/ /aɫ.βerˈɣa/ /aɫ.βeɾˈɣa/ /əɫ.βərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alberg alberga albergada albergades albergam albergant albergar albergara albergaran albergarem albergaren albergares albergareu albergaria albergarien albergaries albergarà albergaràs albergaré albergaríem albergaríeu albergassen albergasses albergassin albergassis albergat albergats albergau albergava albergaven albergaves albergo albergue alberguem alberguen albergues alberguessen alberguesses alberguessin alberguessis albergueu albergui alberguin alberguis albergués alberguéssem alberguésseu alberguéssim alberguéssiu alberguí albergà albergàrem albergàreu albergàs albergàssem albergàsseu albergàssim albergàssiu albergàvem albergàveu alg bal bal (1) occ sept val v
loger

alberguer /aɫ.beɾˈɣeɾ/ /aɫ.βerˈɣe/ /əɫ.βərˈɡe/ n masc
aubergiste

alberguista /aɫ.beɾˈɣis.ta/ /aɫ.beɾˈɣis.te/ /əɫ.βərˈɡis.tə/ n neut
adhérent

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
aubergine

albigès /aɫ.biˈd͡ʒes/ /aɫ.βiˈʒes/ /əɫ.biˈʒəs/ /əɫ.biˈʒɛs/ /əɫ.βiˈʒɛs/ adj masc
albigeois
Relatiu o pertanyent a Albi (Llenguadoc).

albigès /aɫ.biˈd͡ʒes/ /aɫ.βiˈʒes/ /əɫ.biˈʒəs/ /əɫ.biˈʒɛs/ /əɫ.βiˈʒɛs/ n masc
Albigeois
Persona que habita o és originària d'Albi (Llenguadoc).

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinisme

albir /aɫˈbiɾ/ /əɫˈβir/ n masc
arbitre

albirar /aɫ.biˈɾaɾ/ /aɫ.βiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. albir albira albirada albirades albiram albirant albirar albirara albiraran albirarem albiraren albirares albirareu albiraria albirarien albiraries albirarà albiraràs albiraré albiraríem albiraríeu albirassen albirasses albirassin albirassis albirat albirats albirau albirava albiraven albiraves albire albirem albiren albires albiressen albiresses albiressin albiressis albireu albiri albirin albiris albiro albirà albiràrem albiràreu albiràs albiràssem albiràsseu albiràssim albiràssiu albiràvem albiràveu albirés albiréssem albirésseu albiréssim albiréssiu albirí bal bal (1) occ sept val v
conjecturer
Imaginar una cosa com és.
distinguer
Veure confusament alguna cosa perquè està molt lluny.

albor /aɫˈboɾ/ /aɫˈβo/ /əɫˈβo/ n masc
ablette
Peix blanquinós del gènere Alburnus.

albufera /aɫ.buˈfe.ɾa/ /əɫ.βuˈfe.ɾə/ n fem
lagune

albugínia /aɫ.βuˈd͡ʒi.ni.a/ /əɫ.βuˈʒi.ni.ə/ n fem
albuginée

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
ablette

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albumine

alcalde /arˈkaɫ.de/ /aɫˈkaɫ.de/ /ərˈkaɫ.də/ /əɫˈkaɫ.də/ n neut
maire

alcaldia /aɫ.kaɫˈdi.a/ n fem
mairie

alcalinitzar /aɫ.ka.ɫi.niˈd͡za/ /aɫ.ka.ɫi.niˈza/ /aɫ.ka.ɫi.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcalinitz alcalinitza alcalinitzada alcalinitzades alcalinitzam alcalinitzant alcalinitzar alcalinitzara alcalinitzaran alcalinitzarem alcalinitzaren alcalinitzares alcalinitzareu alcalinitzaria alcalinitzarien alcalinitzaries alcalinitzarà alcalinitzaràs alcalinitzaré alcalinitzaríem alcalinitzaríeu alcalinitzassen alcalinitzasses alcalinitzassin alcalinitzassis alcalinitzat alcalinitzats alcalinitzau alcalinitzava alcalinitzaven alcalinitzaves alcalinitze alcalinitzem alcalinitzen alcalinitzes alcalinitzessen alcalinitzesses alcalinitzessin alcalinitzessis alcalinitzeu alcalinitzi alcalinitzin alcalinitzis alcalinitzo alcalinitzà alcalinitzàrem alcalinitzàreu alcalinitzàs alcalinitzàssem alcalinitzàsseu alcalinitzàssim alcalinitzàssiu alcalinitzàvem alcalinitzàveu alcalinitzés alcalinitzéssem alcalinitzésseu alcalinitzéssim alcalinitzéssiu alcalinitzí bal bal (1) occ sept val v
alcaliniser

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alcaloïde

alcalosi /aɫ.kaˈɫɔ.zi/ /əɫ.kəˈɫɔ.zi/ n fem
alcalose

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alcalin

alcavot /aɫ.kaˈvɔt/ /aɫ.kaˈβɔt/ /əɫ.kəˈvɔt/ /əɫ.kəˈβɔt/ n masc
entremetteur

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
martin-pêcheur

alcofoll /aɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.kuˈfoʎ/ n masc
khôl

alcofollar /aɫ.ko.foˈʎa/ /aɫ.ko.foˈʎaɾ/ /əɫ.ko.foˈʎa/ /əɫ.ku.fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcofoll alcofolla alcofollada alcofollades alcofollam alcofollant alcofollar alcofollara alcofollaran alcofollarem alcofollaren alcofollares alcofollareu alcofollaria alcofollarien alcofollaries alcofollarà alcofollaràs alcofollaré alcofollaríem alcofollaríeu alcofollassen alcofollasses alcofollassin alcofollassis alcofollat alcofollats alcofollau alcofollava alcofollaven alcofollaves alcofolle alcofollem alcofollen alcofolles alcofollessen alcofollesses alcofollessin alcofollessis alcofolleu alcofolli alcofollin alcofollis alcofollo alcofollà alcofollàrem alcofollàreu alcofollàs alcofollàssem alcofollàsseu alcofollàssim alcofollàssiu alcofollàvem alcofollàveu alcofollés alcofolléssem alcofollésseu alcofolléssim alcofolléssiu alcofollí bal bal (1) occ sept val v
treindre

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alcool

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
alcoolisme

alcoholitzar /aɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /aɫ.ko.o.ɫiˈza/ /aɫ.ko.o.ɫiˈzaɾ/ /əɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /əɫ.ku.u.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alcoholitz alcoholitza alcoholitzada alcoholitzades alcoholitzam alcoholitzant alcoholitzar alcoholitzara alcoholitzaran alcoholitzarem alcoholitzaren alcoholitzares alcoholitzareu alcoholitzaria alcoholitzarien alcoholitzaries alcoholitzarà alcoholitzaràs alcoholitzaré alcoholitzaríem alcoholitzaríeu alcoholitzassen alcoholitzasses alcoholitzassin alcoholitzassis alcoholitzat alcoholitzats alcoholitzau alcoholitzava alcoholitzaven alcoholitzaves alcoholitze alcoholitzem alcoholitzen alcoholitzes alcoholitzessen alcoholitzesses alcoholitzessin alcoholitzessis alcoholitzeu alcoholitzi alcoholitzin alcoholitzis alcoholitzo alcoholitzà alcoholitzàrem alcoholitzàreu alcoholitzàs alcoholitzàssem alcoholitzàsseu alcoholitzàssim alcoholitzàssiu alcoholitzàvem alcoholitzàveu alcoholitzés alcoholitzéssem alcoholitzésseu alcoholitzéssim alcoholitzéssiu alcoholitzí alg bal bal (1) occ sept val v
alcooliser

alcoholèmia /aɫ.ko.oˈɫɛ.mi.a/ /əɫ.ko.oˈɫɛ.mi.ə/ /əɫ.ku.uˈɫɛ.mi.ə/ n fem
alcoolémie

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alcoolique
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alcoolique
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alcova /aɫˈkɔ.va/ /aɫˈkɔ.βa/ /aɫˈkɔ.βɔ/ /əɫˈkɔ.və/ /əɫˈkɔ.βə/ n fem
alcôve

alcàsser /aɫˈka.seɾ/ /əɫˈka.sər/ n masc
alcazar
(històric) Palau fortificat de l’Àndalus.

aldarull /aɫ.daˈɾuʎ/ /əɫ.dəˈɾuʎ/ n masc
vacarme

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
aldéhyde

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ aleatòria adj masc
aléatoire

aleatòriament /a.ɫe.aˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /a.ɫe.aˌtɔ.ɾi.aˈment/ /ə.ɫe.əˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /ə.ɫe.əˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
aléatoirement

alegrar /a.ɫeˈɣɾa/ /a.ɫeˈɣɾaɾ/ /ə.ɫəˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alegr alegra alegrada alegrades alegram alegrant alegrar alegrara alegraran alegrarem alegraren alegrares alegrareu alegraria alegrarien alegraries alegrarà alegraràs alegraré alegraríem alegraríeu alegrassen alegrasses alegrassin alegrassis alegrat alegrats alegrau alegrava alegraven alegraves alegre alegrem alegren alegres alegressen alegresses alegressin alegressis alegreu alegri alegrin alegris alegro alegrà alegràrem alegràreu alegràs alegràssem alegràsseu alegràssim alegràssiu alegràvem alegràveu alegrés alegréssem alegrésseu alegréssim alegréssiu alegrí alg bal bal (1) occ sept val v
égayer
Causar alegria.
(pronominal) Rebre o sentir alegria.
jouir
(pronominal) Gaudir d'alguna cosa.

alegre /aˈɫe.ɣɾe/ /əˈɫe.ɣɾə/ adj
joyeux
Que expressa joia pel fet d'estar viu.
joyeux gai gris
Que causen alegria per la seva vista, agradable
vif
colors vius i agradables a la vista
heureux
faust, feliç, favorable

alegrement /aˌɫe.ɣɾeˈmen/ /aˌɫe.ɣɾeˈment/ /əˌɫe.ɣɾəˈmen/ /əˌɫe.ɣɾəˈment/ adv
gaiement

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
gaieté joie
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.
sésame
Sèsam.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
allemand Allemand
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
Allemand allemand
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
alène

alenada /a.ɫeˈna.ða/ /ə.ɫəˈna.ðə/ n fem
souffle
Expiració forta d’alè.

alenar /a.ɫeˈna/ /a.ɫeˈnaɾ/ /ə.ɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alena alenada alenades alenam alenant alenar alenara alenaran alenarem alenaren alenares alenareu alenaria alenarien alenaries alenarà alenaràs alenaré alenaríem alenaríeu alenassen alenasses alenassin alenassis alenat alenats alenau alenava alenaven alenaves alene alenem alenen alenes alenessen alenesses alenessin alenessis aleneu aleni alenin alenis aleno alenà alenàrem alenàreu alenàs alenàssem alenàsseu alenàssim alenàssiu alenàvem alenàveu alenés alenéssem alenésseu alenéssim alenéssiu alení alg alèn bal bal (1) occ sept val v
respirer

alentir /a.ɫenˈti/ /a.ɫenˈtiɾ/ /ə.ɫənˈti/ alenteix alenteixen alenteixes alenteixi alenteixin alenteixis alenteixo alentesc alentesqui alentesquin alentesquis alentia alentida alentides alentien alenties alentiguem alentigueu alentim alentint alentir alentira alentiran alentirem alentiren alentires alentireu alentiria alentirien alentiries alentirà alentiràs alentiré alentiríem alentiríeu alentisc alentisca alentisquen alentisques alentissen alentisses alentissin alentissis alentit alentits alentiu alentix alentixen alentixes alentixo alentí alentíem alentíeu alentírem alentíreu alentís alentíssem alentísseu alentíssim alentíssiu bal n-occ occ sept val v
ralentir

aler dret n masc
ailier droit

aler esquerre n masc
ailier gauche

aler pivot n masc
pivot en avant

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
alerte

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alert alerta alertada alertades alertam alertant alertar alertara alertaran alertarem alertaren alertares alertareu alertaria alertarien alertaries alertarà alertaràs alertaré alertaríem alertaríeu alertassen alertasses alertassin alertassis alertat alertats alertau alertava alertaven alertaves alerte alertem alerten alertes alertessen alertesses alertessin alertessis alerteu alerti alertin alertis alerto alertà alertàrem alertàreu alertàs alertàssem alertàsseu alertàssim alertàssiu alertàvem alertàveu alertés alertéssem alertésseu alertéssim alertéssiu alertí bal bal (1) occ sept val v
alerter

aleró /a.ɫeˈɾo/ /ə.ɫəˈɾo/ n masc
aileron
Ala d’aviram desplomada per al seu consum.
(aeronàutica) Peça mòbil i maniobrable de l’ala d’un avió.
becquet
(automobilisme) Peça en la part posterior de la carrosseria per fer-lo més aerodinàmic.

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
nageoire palme
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aletejar /a.ɫe.teˈd͡ʒa/ /a.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /a.ɫe.teˈʒa/ /ə.ɫə.təˈd͡ʒa/ /ə.ɫə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aletege aletegem aletegen aleteges aletegessen aletegesses aletegessin aletegessis aletegeu aletegi aletegin aletegis aletegés aletegéssem aletegésseu aletegéssim aletegéssiu aletegí aleteig aleteja aletejada aletejades aletejam aletejant aletejar aletejara aletejaran aletejarem aletejaren aletejares aletejareu aletejaria aletejarien aletejaries aletejarà aletejaràs aletejaré aletejaríem aletejaríeu aletejassen aletejasses aletejassin aletejassis aletejat aletejats aletejau aletejava aletejaven aletejaves aletejo aletejà aletejàrem aletejàreu aletejàs aletejàssem aletejàsseu aletejàssim aletejàssiu aletejàvem aletejàveu bal bal (1) occ sept val v
battre

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ adj
aléoute
Relatiu o pertanyent a les illes Aleutianes, als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la península d'Alaska.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
Aléoute
Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
aléoute
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

aleví /a.ɫeˈvi/ /a.ɫeˈβi/ /ə.ɫəˈvi/ /ə.ɫəˈβi/ n masc
alevin
Larva de peix.

alfabet /aɫ.faˈbet/ adj masc
alphabète

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
alphabet

alfabetisme funcional n masc
alphabétisme fonctionnel

alfabetisme matemàtic n masc
numératie

alfabetització /aɫ.fa.βe.ti.d͡za.siˈo/ /aɫ.fa.βe.ti.za.siˈo/ /əɫ.fə.βə.tid.zə.siˈo/ n fem
alphabétisation

alfabetització digital n fem
alphabétisation électronique

alfabetitzar /aɫ.fa.be.tiˈzaɾ/ /aɫ.fa.βe.tiˈd͡za/ /aɫ.fa.βe.tiˈza/ /əɫ.fə.βə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alfabetitz alfabetitza alfabetitzada alfabetitzades alfabetitzam alfabetitzant alfabetitzar alfabetitzara alfabetitzaran alfabetitzarem alfabetitzaren alfabetitzares alfabetitzareu alfabetitzaria alfabetitzarien alfabetitzaries alfabetitzarà alfabetitzaràs alfabetitzaré alfabetitzaríem alfabetitzaríeu alfabetitzassen alfabetitzasses alfabetitzassin alfabetitzassis alfabetitzat alfabetitzats alfabetitzau alfabetitzava alfabetitzaven alfabetitzaves alfabetitze alfabetitzem alfabetitzen alfabetitzes alfabetitzessen alfabetitzesses alfabetitzessin alfabetitzessis alfabetitzeu alfabetitzi alfabetitzin alfabetitzis alfabetitzo alfabetitzà alfabetitzàrem alfabetitzàreu alfabetitzàs alfabetitzàssem alfabetitzàsseu alfabetitzàssim alfabetitzàssiu alfabetitzàvem alfabetitzàveu alfabetitzés alfabetitzéssem alfabetitzésseu alfabetitzéssim alfabetitzéssiu alfabetitzí bal bal (1) occ sept val v
alphabétiser

alfabètic /aɫ.faˈbɛ.tik/ /əɫ.fəˈβɛ.tik/ adj masc
alphabétique

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ adv
alphabétiquement

alfagrama /aɫ.faˈɣɾa.ma/ /əɫ.fəˈɣɾa.mə/ n masc
alphagramme

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
luzerne

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
fou

alfisol /aɫ.fiˈsɔɫ/ /əɫ.fiˈsɔɫ/ n masc
alfisol

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
besace

alforrar /aɫ.foˈra/ /aɫ.foˈraɾ/ /əɫ.foˈra/ /əɫ.fuˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alforr alforra alforrada alforrades alforram alforrant alforrar alforrara alforraran alforrarem alforraren alforrares alforrareu alforraria alforrarien alforraries alforrarà alforraràs alforraré alforraríem alforraríeu alforrassen alforrasses alforrassin alforrassis alforrat alforrats alforrau alforrava alforraven alforraves alforre alforrem alforren alforres alforressen alforresses alforressin alforressis alforreu alforri alforrin alforris alforro alforrà alforràrem alforràreu alforràs alforràssem alforràsseu alforràssim alforràssiu alforràvem alforràveu alforrés alforréssem alforrésseu alforréssim alforréssiu alforrí bal bal (1) occ sept val v
affranchir

alforre /aɫˈfo.re/ /əɫˈfɔ.rə/ adj masc
libre

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
basilic

alfòndec /aɫˈfɔn.dek/ /əɫˈfɔn.dək/ n masc
fondouk

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
algue

algal /aɫˈɣaɫ/ /əɫˈɣaɫ/ adj
algal

algaliar /aɫ.ɣa.ɫiˈa/ /aɫ.ɣa.ɫiˈaɾ/ /əɫ.ɣə.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. algalia algaliada algaliades algaliam algaliant algaliar algaliara algaliaran algaliarem algaliaren algaliares algaliareu algaliaria algaliarien algaliaries algaliarà algaliaràs algaliaré algaliaríem algaliaríeu algaliassen algaliasses algaliassin algaliassis algaliat algaliats algaliau algaliava algaliaven algaliaves algalie algaliem algalien algalies algaliessen algaliesses algaliessin algaliessis algalieu algalii algalio algalià algaliàrem algaliàreu algaliàs algaliàssem algaliàsseu algaliàssim algaliàssiu algaliàvem algaliàveu algaliés algaliéssem algaliésseu algaliéssim algaliéssiu algalií algaliï algaliïn algaliïs bal bal (1) occ sept val v
parfumer

algarvès /aɫ.ɣarˈβes/ /aɫ.ɣaɾˈves/ /aɫ.ɣaɾˈβes/ /əɫ.ɣərˈbɛs/ /əɫ.ɣərˈvɛs/ /əɫ.ɣəɾˈvəs/ adj masc
algarve
Relatiu o pertanyent a l'Algarve (Portugal).

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ adj masc
algébrique

algebraicament /aɫ.d͡ʒeˌbɾaj.kaˈment/ /aɫ.d͡ʒeˌβɾaj.kaˈmen/ /əɫ.ʒəˌbɾaj.kəˈmen/ /əɫ.ʒəˌbɾaj.kəˈment/ /əʎ.ʒəˌβɾaj.kəˈmen/ adv
algébriquement

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
algérien
Relatiu a Algèria.

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ n masc
Algérien
Natural d’Algèria.

algerí /aɫ.d͡ʒeˈɾi/ /əɫ.ʒəˈɾi/ /əʎ.ʒəˈɾi/ adj masc
algérois
Relatiu a Alger.

algerí /aɫ.d͡ʒeˈɾi/ /əɫ.ʒəˈɾi/ /əʎ.ʒəˈɾi/ n masc
Algérois
Natural d’Alger.

algo- prefix
algo-

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algorithme

algorisme genètic n masc
algorithme génétique

algorísmic /aɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mik/ adj masc
algorithmique

alguer /aɫˈɣe/ /aɫˈɣeɾ/ /əɫˈɣe/ n masc
herbier

algun /aɫˈɣun/ adj masc
un

alguna cosa pronoun
quelque chose

algutzir /aɫ.ɣuˈd͡ziɾ/ /əɫ.ɣuˈd͡zir/ n masc
huissier
Ministre inferior de justícia.

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ n fem
civette
Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.
algalie
Instrument de cirurgià que es fica al conducte de l'orina quan està obstruït.

algèbricament /aɫˌd͡ʒɛ.bɾi.kaˈment/ /aɫˌd͡ʒɛ.βɾi.kaˈmen/ /əɫˌʒɛ.bɾi.kəˈmen/ /əɫˌʒɛ.bɾi.kəˈment/ /əʎˌʒɛ.βɾi.kəˈmen/ adv
algébriquement

algú /aɫˈɣu/ pronoun
quelqu'un

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ adv
en même temps
simultàniament

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
alliance
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Connexió o parentiu contret per via de casament.
pacte
Pacte, convenció.
union
Anell de casament.

aliar /a.ɫiˈa/ /a.ɫiˈaɾ/ /ə.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alia aliada aliades aliam aliant aliar aliara aliaran aliarem aliaren aliares aliareu aliaria aliarien aliaries aliarà aliaràs aliaré aliaríem aliaríeu aliassen aliasses aliassin aliassis aliat aliats aliau aliava aliaven aliaves alie aliem alien alies aliessen aliesses aliessin aliessis alieu alii alio alià aliàrem aliàreu aliàs aliàssem aliàsseu aliàssim aliàssiu aliàvem aliàveu aliés aliéssem aliésseu aliéssim aliéssiu alií aliï aliïn aliïs bal bal (1) occ sept val v
allier
Unir o col·ligar diferents pobles en virtut d'un tractat.
Ajuntar dos metalls per formar-ne un de nou.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
allié
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
alliage

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
pince

alicorn /a.ɫiˈkɔɾn/ /ə.ɫiˈkɔrn/ n masc
lophote Lacépède
(peixos) Peix de la família dels lofòtids, de cos aplanat amb aleta dorsal allargada i sobresortint del cap com un corn (Lophotus lacepedei).

alienable /a.ɫi.eˈna.bɫe/ /a.ɫi.eˈna.βɫe/ /a.ɫi.eˈnab.bɫe/ /ə.ɫi.əˈna.βɫə/ /ə.ɫi.əˈnab.bɫə/ adj
aliénable

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
aliénation
Acció o efecte d'alienar.
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliena alienada alienades alienam alienant alienar alienara alienaran alienarem alienaren alienares alienareu alienaria alienarien alienaries alienarà alienaràs alienaré alienaríem alienaríeu alienassen alienasses alienassin alienassis alienat alienats alienau alienava alienaven alienaves aliene alienem alienen alienes alienessen alienesses alienessin alienessis alieneu alieni alienin alienis alieno alienà alienàrem alienàreu alienàs alienàssem alienàsseu alienàssim alienàssiu alienàvem alienàveu alienés alienéssem alienésseu alienéssim alienéssiu aliení alièn bal bal (1) occ sept val v
aliéner
Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
aliment

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
alimentation

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliment alimenta alimentada alimentades alimentam alimentant alimentar alimentara alimentaran alimentarem alimentaren alimentares alimentareu alimentaria alimentarien alimentaries alimentarà alimentaràs alimentaré alimentaríem alimentaríeu alimentassen alimentasses alimentassin alimentassis alimentat alimentats alimentau alimentava alimentaven alimentaves alimente alimentem alimenten alimentes alimentessen alimentesses alimentessin alimentessis alimenteu alimenti alimentin alimentis alimento alimentà alimentàrem alimentàreu alimentàs alimentàssem alimentàsseu alimentàssim alimentàssiu alimentàvem alimentàveu alimentés alimentéssem alimentésseu alimentéssim alimentéssiu alimentí bal bal (1) occ sept val v
alimenter nourrir
Donar aliment, sustentar.

alimentari /a.ɫi.menˈta.ɾi/ alimentària adj masc
alimentaire

aliments /a.ɫiˈmens/ /ə.ɫiˈmens/ n masc
aliment

alimentós /a.ɫi.menˈtos/ /ə.ɫi.mənˈtos/ adj masc
nourrissant

alineació /a.ɫi.ne.a.siˈo/ /ə.ɫi.ne.ə.siˈo/ n fem
alignement

alineació inicial n fem
formation initiale

alineament /a.ɫi.ne.aˈmen/ /a.ɫi.ne.aˈment/ /ə.ɫi.ne.əˈmen/ /ə.ɫi.ne.əˈment/ n masc
alignement

alinear /a.ɫi.neˈa/ /a.ɫi.neˈaɾ/ /ə.ɫi.neˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alinea alineada alineades alineam alineant alinear alineara alinearan alinearem alinearen alineares alineareu alinearia alinearien alinearies alinearà alinearàs alinearé alinearíem alinearíeu alineassen alineasses alineassin alineassis alineat alineats alineau alineava alineaven alineaves alinee alineem alineen alinees alineessen alineesses alineessin alineessis alineeu alinei alineo alineà alineàrem alineàreu alineàs alineàssem alineàsseu alineàssim alineàssiu alineàvem alineàveu alineés alineéssem alineésseu alineéssim alineéssiu alineí alineï alineïn alineïs bal bal (1) occ sept val v
aligner
Posar en línia recta.
(esports de pilota) Designar, un entrenador, els jugadors que han de disputar un partit.

alisol /a.ɫiˈsɔɫ/ /ə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
alisol

aliàsing n masc
crénelage

aliè /a.ɫiˈe/ /ə.ɫiˈɛ/ adj masc
autrui

aljub /aɫˈd͡ʒup/ /əɫˈʒup/ /əʎˈʒup/ n masc
pile

all /ˈaʎ/ n masc
ail
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allada /aˈʎa.ða/ /əˈja.ðə/ /əˈʎa.ðə/ n masc
aillade

allargament /a.ʎar.ɣaˈmen/ /a.ʎaɾ.ɣaˈmen/ /a.ʎaɾ.ɣaˈment/ /ə.ʎər.ɡəˈmen/ /ə.ʎər.ɣəˈmen/ /ə.ʎəɾ.ɣəˈment/ n masc
allongement

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allarg allarga allargada allargades allargam allargant allargar allargara allargaran allargarem allargaren allargares allargareu allargaria allargarien allargaries allargarà allargaràs allargaré allargaríem allargaríeu allargassen allargasses allargassin allargassis allargat allargats allargau allargava allargaven allargaves allargo allargue allarguem allarguen allargues allarguessen allarguesses allarguessin allarguessis allargueu allargui allarguin allarguis allargués allarguéssem allarguésseu allarguéssim allarguéssiu allarguí allargà allargàrem allargàreu allargàs allargàssem allargàsseu allargàssim allargàssiu allargàvem allargàveu bal bal (1) occ sept val v
allonger
Fer més llarga una cosa.
passer
Donar una cosa distant a qui la demana.
durer
Fer durar, entretenir-se en l'execució d'alguna cosa.

allargues /aˈʎaɾ.ɣes/ /əˈʎar.ɡəs/ n fem
différir
dilacions

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
avalanche

alletament /a.ʎe.taˈmen/ /a.ʎe.taˈment/ /ə.ʎə.təˈmen/ /ə.ʎə.təˈment/ n masc
allaitement

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allet alleta alletada alletades alletam alletant alletar alletara alletaran alletarem alletaren alletares alletareu alletaria alletarien alletaries alletarà alletaràs alletaré alletaríem alletaríeu alletassen alletasses alletassin alletassis alletat alletats alletau alletava alletaven alletaves allete alletem alleten alletes alletessen alletesses alletessin alletessis alleteu alleti alletin alletis alleto alletà alletàrem alletàreu alletàs alletàssem alletàsseu alletàssim alletàssiu alletàvem alletàveu alletés alletéssem alletésseu alletéssim alletéssiu alletí bal bal (1) occ sept val v
allaiter

alleugeriment /a.ʎew.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒe.ɾiˈment/ /ə.ʎəw.ʒə.ɾiˈmen/ /ə.ʎəw.ʒə.ɾiˈment/ n masc
allégement

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ alleugereix alleugereixen alleugereixes alleugereixi alleugereixin alleugereixis alleugereixo alleugeresc alleugeresqui alleugeresquin alleugeresquis alleugeria alleugerida alleugerides alleugerien alleugeries alleugeriguem alleugerigueu alleugerim alleugerint alleugerir alleugerira alleugeriran alleugerirem alleugeriren alleugerires alleugerireu alleugeriria alleugeririen alleugeriries alleugerirà alleugeriràs alleugeriré alleugeriríem alleugeriríeu alleugerisc alleugerisca alleugerisquen alleugerisques alleugerissen alleugerisses alleugerissin alleugerissis alleugerit alleugerits alleugeriu alleugerix alleugerixen alleugerixes alleugerixo alleugerí alleugeríem alleugeríeu alleugerírem alleugeríreu alleugerís alleugeríssem alleugerísseu alleugeríssim alleugeríssiu bal n-occ occ sept val v
alléger
Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.
soulager
Alleujar, moderar.

alleujament /a.ʎew.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎəw.ʒəˈmen/ /ə.ʎəw.ʒəˈment/ n masc
allégement
Acció i efecte d'alleujar.
dégagement
(golf) Acció de sortir d'una situació que dificulta o impossibilita l'execució d'un cop mitjançant un canvi de lloc de la bola.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alleuge alleugem alleugen alleuges alleugessen alleugesses alleugessin alleugessis alleugeu alleugi alleugin alleugis alleugés alleugéssem alleugésseu alleugéssim alleugéssiu alleugí alleuig alleuja alleujada alleujades alleujam alleujant alleujar alleujara alleujaran alleujarem alleujaren alleujares alleujareu alleujaria alleujarien alleujaries alleujarà alleujaràs alleujaré alleujaríem alleujaríeu alleujassen alleujasses alleujassin alleujassis alleujat alleujats alleujau alleujava alleujaven alleujaves alleujo alleujà alleujàrem alleujàreu alleujàs alleujàssem alleujàsseu alleujàssim alleujàssiu alleujàvem alleujàveu bal bal (1) occ sept val v
alléger

alleujar-se /a.ʎewˈd͡ʒaɾ.se/ /ə.ʎəw.ʒərˈsə/ /ə.ʎəwˈʒar.sə/ /ə.ʎəwˈʒaɾ.sə/ v
obtenir le dégagement

allevar /a.ʎeˈvaɾ/ /a.ʎeˈβa/ /ə.ʎəˈva/ /ə.ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alleu allev alleva allevada allevades allevam allevant allevar allevara allevaran allevarem allevaren allevares allevareu allevaria allevarien allevaries allevarà allevaràs allevaré allevaríem allevaríeu allevassen allevasses allevassin allevassis allevat allevats allevau allevava allevaven allevaves alleve allevem alleven alleves allevessen allevesses allevessin allevessis alleveu allevi allevin allevis allevo allevà allevàrem allevàreu allevàs allevàssem allevàsseu allevàssim allevàssiu allevàvem allevàveu allevés allevéssem allevésseu allevéssim allevéssiu alleví bal bal (1) occ sept val v
imputer

alliberament /a.ʎi.be.ɾaˈment/ /a.ʎi.βe.ɾaˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈment/ /ə.ʎi.βə.ɾəˈmen/ n masc
libération

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allig alliga alligada alligades alligam alligant alligar alligara alligaran alligarem alligaren alligares alligareu alligaria alligarien alligaries alligarà alligaràs alligaré alligaríem alligaríeu alligassen alligasses alligassin alligassis alligat alligats alligau alligava alligaven alligaves alligo alligue alliguem alliguen alligues alliguessen alliguesses alliguessin alliguessis alligueu alligui alliguin alliguis alligués alliguéssem alliguésseu alliguéssim alliguéssiu alliguí alligà alligàrem alligàreu alligàs alligàssem alligàsseu alligàssim alligàssiu alligàvem alligàveu bal bal (1) occ sept val v
allier

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ n masc
aïoli

allisador /a.ʎi.zaˈðo/ /a.ʎi.zaˈðoɾ/ /ə.ʎi.zəˈðo/ adj masc
lisseur

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allisa allisada allisades allisam allisant allisar allisara allisaran allisarem allisaren allisares allisareu allisaria allisarien allisaries allisarà allisaràs allisaré allisaríem allisaríeu allisassen allisasses allisassin allisassis allisat allisats allisau allisava allisaven allisaves allise allisem allisen allises allisessen allisesses allisessin allisessis alliseu allisi allisin allisis alliso allisà allisàrem allisàreu allisàs allisàssem allisàsseu allisàssim allisàssiu allisàvem allisàveu allisés alliséssem allisésseu alliséssim alliséssiu allisí allís bal bal (1) occ sept val v
polir
Posar llisa alguna cosa.
araser
Igualar, posar planes i llises les parets.

allistar /a.ʎisˈta/ /a.ʎisˈtaɾ/ /ə.ʎisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allist allista allistada allistades allistam allistant allistar allistara allistaran allistarem allistaren allistares allistareu allistaria allistarien allistaries allistarà allistaràs allistaré allistaríem allistaríeu allistassen allistasses allistassin allistassis allistat allistats allistau allistava allistaven allistaves alliste allistem allisten allistes allistessen allistesses allistessin allistessis allisteu allisti allistin allistis allisto allistà allistàrem allistàreu allistàs allistàssem allistàsseu allistàssim allistàssiu allistàvem allistàveu allistés allistéssem allistésseu allistéssim allistéssiu allistí bal bal (1) occ sept val v
enregistrer

allocar-se /a.ʎoˈkaɾ.se/ /ə.ʎoˈkaɾ.sə/ /ə.ʎu.kərˈsə/ /ə.ʎuˈkar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alloc alloca allocada allocades allocam allocant allocar allocara allocaran allocarem allocaren allocares allocareu allocaria allocarien allocaries allocarà allocaràs allocaré allocaríem allocaríeu allocassen allocasses allocassin allocassis allocat allocats allocau allocava allocaven allocaves alloco allocà allocàrem allocàreu allocàs allocàssem allocàsseu allocàssim allocàssiu allocàvem allocàveu alloque alloquem alloquen alloques alloquessen alloquesses alloquessin alloquessis alloqueu alloqui alloquin alloquis alloqués alloquéssem alloquésseu alloquéssim alloquéssiu alloquí bal bal (1) occ sept val v
couver

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
logement chambre
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
logement
Lloc on un s'allotja.
hébergement
(informàtica) Servei que ofereix un lloc físic per a un ordinador i connexió a internet.

allotjament rural n masc
logement rural

allotjar /a.ʎoˈd͡ʒa/ /a.ʎoˈd͡ʒaɾ/ /ə.ʎoˈd͡ʒa/ /ə.ʎuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg allotge allotgem allotgen allotges allotgessen allotgesses allotgessin allotgessis allotgeu allotgi allotgin allotgis allotgés allotgéssem allotgésseu allotgéssim allotgéssiu allotgí allotj allotja allotjada allotjades allotjam allotjant allotjar allotjara allotjaran allotjarem allotjaren allotjares allotjareu allotjaria allotjarien allotjaries allotjarà allotjaràs allotjaré allotjaríem allotjaríeu allotjassen allotjasses allotjassin allotjassis allotjat allotjats allotjau allotjava allotjaven allotjaves allotjo allotjà allotjàrem allotjàreu allotjàs allotjàssem allotjàsseu allotjàssim allotjàssiu allotjàvem allotjàveu bal bal (1) occ sept val v
loger

alluentar /a.ʎu.enˈta/ /a.ʎu.enˈtaɾ/ /ə.ʎu.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alluent alluenta alluentada alluentades alluentam alluentant alluentar alluentara alluentaran alluentarem alluentaren alluentares alluentareu alluentaria alluentarien alluentaries alluentarà alluentaràs alluentaré alluentaríem alluentaríeu alluentassen alluentasses alluentassin alluentassis alluentat alluentats alluentau alluentava alluentaven alluentaves alluente alluentem alluenten alluentes alluentessen alluentesses alluentessin alluentessis alluenteu alluenti alluentin alluentis alluento alluentà alluentàrem alluentàreu alluentàs alluentàssem alluentàsseu alluentàssim alluentàssiu alluentàvem alluentàveu alluentés alluentéssem alluentésseu alluentéssim alluentéssiu alluentí bal bal (1) occ sept val v
allumer

allunar /a.ʎuˈna/ /a.ʎuˈnaɾ/ /ə.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allun alluna allunada allunades allunam allunant allunar allunara allunaran allunarem allunaren allunares allunareu allunaria allunarien allunaries allunarà allunaràs allunaré allunaríem allunaríeu allunassen allunasses allunassin allunassis allunat allunats allunau allunava allunaven allunaves allune allunem allunen allunes allunessen allunesses allunessin allunessis alluneu alluni allunin allunis alluno allunà allunàrem allunàreu allunàs allunàssem allunàsseu allunàssim allunàssiu allunàvem allunàveu allunés allunéssem allunésseu allunéssim allunéssiu alluní bal bal (1) occ sept val v
alunir
(intransitiu) Posar-se un vehicle sobre la superfície de la Lluna.

allunatge n masc
alunissage

allunyament /a.ʎu.ɲaˈmen/ /a.ʎu.ɲaˈment/ /ə.ʎu.ɲəˈmen/ /ə.ʎu.ɲəˈment/ n masc
éloignement

allunyar /a.ʎuˈɲa/ /a.ʎuˈɲaɾ/ /ə.ʎuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alluny allunya allunyada allunyades allunyam allunyant allunyar allunyara allunyaran allunyarem allunyaren allunyares allunyareu allunyaria allunyarien allunyaries allunyarà allunyaràs allunyaré allunyaríem allunyaríeu allunyassen allunyasses allunyassin allunyassis allunyat allunyats allunyau allunyava allunyaven allunyaves allunye allunyem allunyen allunyes allunyessen allunyesses allunyessin allunyessis allunyeu allunyi allunyin allunyis allunyo allunyà allunyàrem allunyàreu allunyàs allunyàssem allunyàsseu allunyàssim allunyàssiu allunyàvem allunyàveu allunyés allunyéssem allunyésseu allunyéssim allunyéssiu allunyí bal bal (1) occ sept val v
éloigner

allunyat /a.ʎuˈɲat/ /ə.ʎuˈɲat/ adj masc
éloigné

allà /aˈʎa/ adv
la là

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ adv
là

allò /aˈʎɔ/ /əˈʎɔ/ pronoun
cela

alma mater /ˌaɫ.ma /ˌaɫ.mə n fem
alma mater

almadrava /aɫ.maˈðɾa.va/ /aɫ.maˈðɾa.βa/ /əɫ.məˈðɾa.və/ /əɫ.məˈðɾa.βə/ n fem
madrague
Filat o xarxa per a pescar tonyina.

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanach

almanjanec /aɫ.maɲ.d͡ʒaˈnek/ /əɫ.məɲ.ʒəˈnek/ n masc
trébuchet

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
au moins

almescar /aɫ.mesˈka/ /aɫ.mesˈkaɾ/ /əɫ.məsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. almesc almesca almescada almescades almescam almescant almescar almescara almescaran almescarem almescaren almescares almescareu almescaria almescarien almescaries almescarà almescaràs almescaré almescaríem almescaríeu almescassen almescasses almescassin almescassis almescat almescats almescau almescava almescaven almescaves almesco almescà almescàrem almescàreu almescàs almescàssem almescàsseu almescàssim almescàssiu almescàvem almescàveu almesque almesquem almesquen almesques almesquessen almesquesses almesquessin almesquessis almesqueu almesqui almesquin almesquis almesqués almesquéssem almesquésseu almesquéssim almesquéssiu almesquí bal bal (1) occ sept val v
musquer

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
amiral

almogàver /aɫ.moˈɣa.veɾ/ /aɫ.moˈɣa.βer/ /aɫ.moˈɣa.βeɾ/ /əɫ.moˈɣa.vəɾ/ /əɫ.muˈɣa.vər/ /əɫ.muˈɣa.βər/ n masc
Almogavre

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
aumône

almosta /aɫˈmɔs.ta/ /aɫˈmɔs.tɔ/ /əɫˈmɔs.tə/ n fem
jointée

almud /aɫˈmut/ /əɫˈmut/ n masc
mesure

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
sirop

alna /ˈaɫ.na/ /ˈaɫ.nə/ n fem
aune

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
alouette
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).
alose-finte
(peixos) Peix de la família dels clupeids que viu al Mediterrani i que remunta els rius per la reproducció (Alosa agone).

alot /aˈɫɔt/ /əˈɫɔt/ n masc
alule
Plomall del primer artell de l’ala.

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
alleu

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaga

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
henné

alquibla n fem
qibla
Direcció cap on els musulmans s'orienten per pregar, cap a la Meca.

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
alkyle

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
alchimiste

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alchimie

als /aɫs/ contraction
aux

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
grand haut
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
haut
Situat en un punt elevat.

alt alemany /ˌaɫ.ta.ɫeˈmaɲ/ /ˌaɫ.tə.ɫəˈmaɲ/ n masc
haut allemand

alta /ˈaɫ.ta/ /ˈaɫ.tə/ n fem
inscription bulletin
Entrada o inclusió en una associació o servei.

alta capacitat intel·lectual n fem
haut potentiel intellectuel

altament /ˌaɫ.taˈmen/ /ˌaɫ.taˈment/ /ˌaɫ.təˈmen/ /ˌaɫ.təˈment/ adv
hautement

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
autel

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
hautparleur haut-parleur

alter ego /ˌaɫ.teɾˈe.ɣo/ /ˌaɫ.tərˈɛ.ɣo/ n neut
alter ego

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
altération
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alter altera alterada alterades alteram alterant alterar alterara alteraran alterarem alteraren alterares alterareu alteraria alterarien alteraries alterarà alteraràs alteraré alteraríem alteraríeu alterassen alterasses alterassin alterassis alterat alterats alterau alterava alteraven alteraves altere alterem alteren alteres alteressen alteresses alteressin alteressis altereu alteri alterin alteris altero alterà alteràrem alteràreu alteràs alteràssem alteràsseu alteràssim alteràssiu alteràvem alteràveu alterés alteréssem alterésseu alteréssim alteréssiu alterí bal bal (1) occ sept val v
modifier
Modificar, canviar.
contrarier
Posar nerviós a algú.

altercació /aɫ.teɾ.ka.siˈo/ /əɫ.tər.kə.siˈo/ n fem
altercation

altercar /aɫ.terˈka/ /aɫ.teɾˈka/ /aɫ.teɾˈkaɾ/ /əɫ.tərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg alterc alterca altercada altercades altercam altercant altercar altercara altercaran altercarem altercaren altercares altercareu altercaria altercarien altercaries altercarà altercaràs altercaré altercaríem altercaríeu altercassen altercasses altercassin altercassis altercat altercats altercau altercava altercaven altercaves alterco altercà altercàrem altercàreu altercàs altercàssem altercàsseu altercàssim altercàssiu altercàvem altercàveu alterque alterquem alterquen alterques alterquessen alterquesses alterquessin alterquessis alterqueu alterqui alterquin alterquis alterqués alterquéssem alterquésseu alterquéssim alterquéssiu alterquí bal bal (1) occ sept val v
disputer

altercat /aɫ.teɾˈkat/ /əɫ.tərˈkat/ n masc
altercation

alternança de codi n fem
alternance codique

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg altern alterna alternada alternades alternam alternant alternar alternara alternaran alternarem alternaren alternares alternareu alternaria alternarien alternaries alternarà alternaràs alternaré alternaríem alternaríeu alternassen alternasses alternassin alternassis alternat alternats alternau alternava alternaven alternaves alterne alternem alternen alternes alternessen alternesses alternessin alternessis alterneu alterni alternin alternis alterno alternà alternàrem alternàreu alternàs alternàssem alternàsseu alternàssim alternàssiu alternàvem alternàveu alternés alternéssem alternésseu alternéssim alternéssiu alterní bal bal (1) occ sept val v
alterner

alternariosi /aɫ.teɾ.na.ɾiˈɔ.zi/ /əɫ.tər.nə.ɾiˈɔ.zi/ n fem
alternariose

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
alternatif

alternativa /aɫ.ter.naˈti.βa/ /aɫ.teɾ.naˈti.va/ /aɫ.teɾ.naˈti.βa/ /əɫ.tər.nəˈti.βə/ /əɫ.təɾ.nəˈti.və/ n fem
alternative

alternativament /aɫ.ter.naˌti.βaˈmen/ /aɫ.teɾ.naˌti.vaˈment/ /aɫ.teɾ.naˌti.βaˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.vəˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.βəˈmen/ /əɫ.təɾ.nəˌti.vəˈment/ adv
alternativement

altimira /aɫ.tiˈmi.ɾa/ /əɫ.tiˈmi.ɾə/ n fem
armoise commune
(botànica) Planta herbàcia que pertany a la família de les asteràcies (Artemisia vulgaris).

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
plateau

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
altitude

altiu /aɫˈtiw/ /əɫˈtiw/ adj masc
sourcilleux

altivament /aɫˌti.vaˈment/ /aɫˌti.βaˈmen/ /əɫˌti.vəˈmen/ /əɫˌti.vəˈment/ adv
altièrement

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
halte

altoestratus /ˌaɫ.to.esˈtɾa.tus/ /ˌaɫ.tosˈtɾa.tus/ /ˌaɫ.tusˈtɾa.tus/ n masc
altostratus

altrament /ˌaɫ.tɾaˈmen/ /ˌaɫ.tɾaˈment/ /ˌaɫ.tɾəˈmen/ /ˌaɫ.tɾəˈment/ adv
autrement

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
autre

altri /ˈaɫ.tɾi/ pronoun
autrui

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruisme

alts /ˈaɫs/ n masc
hauts
Alts i baixos: moments millors i pitjors, irregularitats.

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
hauteur

altura d'atac n fem
hauteur d'attaque

altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ adj masc
très haut

aluda /aˈɫu.ða/ /əˈɫu.ðə/ n fem
cuir
Pell blanca de xai o cabrit, molt suau i prima, que l'aluder adobava amb alum de roca. De l'aluda se'n feien guants, bosses i cobertes de llibres.

alumenar /a.ɫu.meˈna/ /a.ɫu.meˈnaɾ/ /ə.ɫu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alumena alumenada alumenades alumenam alumenant alumenar alumenara alumenaran alumenarem alumenaren alumenares alumenareu alumenaria alumenarien alumenaries alumenarà alumenaràs alumenaré alumenaríem alumenaríeu alumenassen alumenasses alumenassin alumenassis alumenat alumenats alumenau alumenava alumenaven alumenaves alumene alumenem alumenen alumenes alumenessen alumenesses alumenessin alumenessis alumeneu alumeni alumenin alumenis alumeno alumenà alumenàrem alumenàreu alumenàs alumenàssem alumenàsseu alumenàssim alumenàssiu alumenàvem alumenàveu alumenés alumenéssem alumenésseu alumenéssim alumenéssiu alumení alumèn bal bal (1) occ sept val v
aluner

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
aluminium

alumnat /a.ɫumˈnat/ /ə.ɫumˈnat/ n masc
ensemble des élèves

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
élève

alumne amb necessitats educatives especials n masc
élève à besoins éducatifs particuliers

alumne aprovat n masc
élève reçu

alumne d'incorporació tardana n masc
élève d'incorporation tardive

alumne extern n masc
élève externe

alumne intern n masc
élève interne

alumne oient n masc
auditeur

alumne repetidor n masc
doubleur

alumne suspès n masc
étudiant non reçu

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ adj
alvéolaire

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avocat

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
alvéole
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol pulmonar n masc
alvéole pulmonaire

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
Chêne vert

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ n masc
chênaie
Bosc d'alzines.

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alzina alzinada alzinades alzinam alzinant alzinar alzinaran alzinarem alzinaren alzinares alzinareu alzinaria alzinarien alzinaries alzinarà alzinaràs alzinaré alzinaríem alzinaríeu alzinassen alzinasses alzinassin alzinassis alzinat alzinats alzinau alzinava alzinaven alzinaves alzine alzinem alzinen alzines alzinessen alzinesses alzinessin alzinessis alzineu alzini alzinin alzinis alzino alzinà alzinàrem alzinàreu alzinàs alzinàssem alzinàsseu alzinàssim alzinàssiu alzinàvem alzinàveu alzinés alzinéssem alzinésseu alzinéssim alzinéssiu alziní alzín bal bal (1) occ sept v
redresser
Posar el cos dret i tot estirat.

al·lantoidal /a.ɫan.tojˈðaɫ/ /aɫ.ɫan.tojˈðaɫ/ /ə.ɫən.tujˈðaɫ/ /əɫ.ɫən.tojˈðaɫ/ /əɫ.ɫən.tujˈðaɫ/ adj
allantoïque

al·lantoide /a.ɫanˈtɔj.ðe/ /aɫ.ɫanˈtɔj.ðe/ /ə.ɫənˈtɔj.ðə/ /əɫ.ɫənˈtɔj.ðə/ adj
allantoïde

al·latiu /a.ɫaˈtiw/ /aɫ.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ /əɫ.ɫəˈtiw/ n masc
allatif

al·legació /a.ɫe.ɣa.siˈo/ /aɫ.ɫe.ɣa.siˈo/ /ə.ɫə.ɣə.siˈo/ /əɫ.ɫə.ɣə.siˈo/ n fem
allégation

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·leg al·lega al·legada al·legades al·legam al·legant al·legar al·legara al·legaran al·legarem al·legaren al·legares al·legareu al·legaria al·legarien al·legaries al·legarà al·legaràs al·legaré al·legaríem al·legaríeu al·legassen al·legasses al·legassin al·legassis al·legat al·legats al·legau al·legava al·legaven al·legaves al·lego al·legue al·leguem al·leguen al·legues al·leguessen al·leguesses al·leguessin al·leguessis al·legueu al·legui al·leguin al·leguis al·legués al·leguéssem al·leguésseu al·leguéssim al·leguéssiu al·leguí al·legà al·legàrem al·legàreu al·legàs al·legàssem al·legàsseu al·legàssim al·legàssiu al·legàvem al·legàveu bal bal (1) occ sept val v
alléguer
Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
(dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legat /a.ɫeˈɣat/ /aɫ.ɫeˈɣat/ /ə.ɫəˈɣat/ /əɫ.ɫəˈɣat/ n masc
factum

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
allégorie

al·legoritzar /a.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /a.ɫe.ɣo.ɾiˈza/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /ə.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·legoritz al·legoritza al·legoritzada al·legoritzades al·legoritzam al·legoritzant al·legoritzar al·legoritzara al·legoritzaran al·legoritzarem al·legoritzaren al·legoritzares al·legoritzareu al·legoritzaria al·legoritzarien al·legoritzaries al·legoritzarà al·legoritzaràs al·legoritzaré al·legoritzaríem al·legoritzaríeu al·legoritzassen al·legoritzasses al·legoritzassin al·legoritzassis al·legoritzat al·legoritzats al·legoritzau al·legoritzava al·legoritzaven al·legoritzaves al·legoritze al·legoritzem al·legoritzen al·legoritzes al·legoritzessen al·legoritzesses al·legoritzessin al·legoritzessis al·legoritzeu al·legoritzi al·legoritzin al·legoritzis al·legoritzo al·legoritzà al·legoritzàrem al·legoritzàreu al·legoritzàs al·legoritzàssem al·legoritzàsseu al·legoritzàssim al·legoritzàssiu al·legoritzàvem al·legoritzàveu al·legoritzés al·legoritzéssem al·legoritzésseu al·legoritzéssim al·legoritzéssiu al·legoritzí bal bal (1) occ sept val v
allégoriser

al·legòric /a.ɫeˈɣɔ.ɾik/ /aɫ.ɫeˈɣɔ.ɾik/ /ə.ɫəˈɣɔ.ɾik/ /əɫ.ɫəˈɣɔ.ɾik/ adj masc
allégorique

al·legòricament /a.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /ə.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
allégoriquement

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
allèle

al·licient /a.ɫi.siˈen/ /aɫ.ɫi.siˈen/ /aɫ.ɫi.siˈent/ /ə.ɫi.siˈen/ /əɫ.ɫi.siˈen/ /əɫ.ɫi.siˈent/ n masc
attrait

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
alligator

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
allitération

al·literar /a.ɫi.teˈɾa/ /aɫ.ɫi.teˈɾa/ /aɫ.ɫi.teˈɾaɾ/ /ə.ɫi.təˈɾa/ /əɫ.ɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. al·liter al·litera al·literada al·literades al·literam al·literant al·literar al·literara al·literaran al·literarem al·literaren al·literares al·literareu al·literaria al·literarien al·literaries al·literarà al·literaràs al·literaré al·literaríem al·literaríeu al·literassen al·literasses al·literassin al·literassis al·literat al·literats al·literau al·literava al·literaven al·literaves al·litere al·literem al·literen al·literes al·literessen al·literesses al·literessin al·literessis al·litereu al·literi al·literin al·literis al·litero al·literà al·literàrem al·literàreu al·literàs al·literàssem al·literàsseu al·literàssim al·literàssiu al·literàvem al·literàveu al·literés al·literéssem al·literésseu al·literéssim al·literéssiu al·literí bal bal (1) occ sept val v
allitérer

al·logen /aɫˈɫɔ.d͡ʒen/ /aɫˈɫɔ.ʒen/ /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əɫˈɫɔ.ʒən/ /əˈɫɔ.ʒən/ adj masc
allogène

al·loglot /a.ɫoˈɣɫɔt/ /aɫ.ɫoˈɣɫɔt/ /ə.ɫuˈɣɫɔt/ /əɫ.ɫoˈɣɫɔt/ /əɫ.ɫuˈɣɫɔt/ adj masc
alloglote

al·lomotiu /aɫ.ɫo.moˈtiw/ /ə.ɫu.muˈtiw/ /əɫ.ɫu.muˈtiw/ n masc
allomotive

al·losexual /a.ɫo.sek.suˈaɫ/ /aɫ.ɫo.sek.suˈaɫ/ /ə.ɫu.sək.suˈaɫ/ /əɫ.ɫo.sək.suˈaɫ/ /əɫ.ɫu.sək.suˈaɫ/ adj
allosexuel

al·losexualitat /a.ɫo.zek.su.a.ɫiˈtat/ /aɫ.ɫo.zek.su.a.ɫiˈtat/ /ə.ɫu.zək.su.ə.ɫiˈtat/ /əɫ.ɫo.zək.su.ə.ɫiˈtat/ /əɫ.ɫu.zək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
allosexualité

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
hallucination

al·lucinar /a.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈnaɾ/ /ə.ɫu.siˈna/ /əɫ.ɫu.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg al·lucina al·lucinada al·lucinades al·lucinam al·lucinant al·lucinar al·lucinara al·lucinaran al·lucinarem al·lucinaren al·lucinares al·lucinareu al·lucinaria al·lucinarien al·lucinaries al·lucinarà al·lucinaràs al·lucinaré al·lucinaríem al·lucinaríeu al·lucinassen al·lucinasses al·lucinassin al·lucinassis al·lucinat al·lucinats al·lucinau al·lucinava al·lucinaven al·lucinaves al·lucine al·lucinem al·lucinen al·lucines al·lucinessen al·lucinesses al·lucinessin al·lucinessis al·lucineu al·lucini al·lucinin al·lucinis al·lucino al·lucinà al·lucinàrem al·lucinàreu al·lucinàs al·lucinàssem al·lucinàsseu al·lucinàssim al·lucinàssiu al·lucinàvem al·lucinàveu al·lucinés al·lucinéssem al·lucinésseu al·lucinéssim al·lucinéssiu al·luciní al·lucín bal bal (1) occ sept val v
halluciner
(intransitiu) Veure o percebre coses inexistents considerant-les com a reals.
fasciner
(transitiu) Trobar quelcom increïble.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ adj masc
hallucinogène
Que causa al·lucinacions.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ n masc
hallucinogène
Substància que causa al·lucinacions.

al·ludir /a.ɫuˈði/ /aɫ.ɫuˈði/ /aɫ.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ /əɫ.ɫuˈði/ al·ludeix al·ludeixen al·ludeixes al·ludeixi al·ludeixin al·ludeixis al·ludeixo al·ludesc al·ludesqui al·ludesquin al·ludesquis al·ludia al·ludida al·ludides al·ludien al·ludies al·ludiguem al·ludigueu al·ludim al·ludint al·ludir al·ludira al·ludiran al·ludirem al·ludiren al·ludires al·ludireu al·ludiria al·ludirien al·ludiries al·ludirà al·ludiràs al·ludiré al·ludiríem al·ludiríeu al·ludisc al·ludisca al·ludisquen al·ludisques al·ludissen al·ludisses al·ludissin al·ludissis al·ludit al·ludits al·ludiu al·ludix al·ludixen al·ludixes al·ludixo al·ludí al·ludíem al·ludíeu al·ludírem al·ludíreu al·ludís al·ludíssem al·ludísseu al·ludíssim al·ludíssiu bal n-occ occ sept val v
allusion

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
allusion

al·lè /aɫˈɫe/ /aˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
allène

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
allergie

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
allergique

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ adj masc
allochtone
(geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ adj masc
allophone
De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ n masc
allophone
Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

alàlia /aˈɫa.ɫi.a/ /əˈɫa.ɫi.ə/ n fem
alalie

alça /ˈaɫ.sa/ /ˈaɫ.sə/ Interjection
oh là là
Expressió de sorpresa, d’admiració.

alça /ˈaɫ.sa/ /ˈaɫ.sə/ n fem
hausse
Augment de preu.

alçada /aɫˈsa.ða/ n fem
taille
Alçària d’una persona o animal.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
levier

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alce alcem alcen alces alcessen alcesses alcessin alcessis alceu alci alcin alcis alcés alcéssem alcésseu alcéssim alcéssiu alcí alg alç alça alçada alçades alçam alçant alçar alçara alçaran alçarem alçaren alçares alçareu alçaria alçarien alçaries alçarà alçaràs alçaré alçaríem alçaríeu alçassen alçasses alçassin alçassis alçat alçats alçau alçava alçaven alçaves alço alçà alçàrem alçàreu alçàs alçàssem alçàsseu alçàssim alçàssiu alçàvem alçàveu bal bal (1) occ sept val v
lever
Posar-se dret algú que estava assegut.
Augmentar l'alçària.
soulever
Anar en contra del poder establert.

alçar la pilota v
lever la pelote

alçària /aɫˈsa.ɾi.a/ /əɫˈsa.ɾi.ə/ n fem
hauteur

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
souffle

alèxia /aˈɫɛk.si.a/ /əˈɫɛk.si.ə/ n fem
alexie

alíquota /aˈɫi.kwo.ta/ /əˈɫi.kwo.tə/ adj fem
aliquote

alògic /aˈɫɔ.d͡ʒik/ /aˈɫɔ.ʒik/ /əˈɫɔ.ʒik/ adj masc
alogique

ama /ˈa.ma/ /ˈa.mə/ n fem
nourrice

amabilitat /a.ma.bi.ɫiˈtat/ /ə.mə.βi.ɫiˈtat/ n fem
amabilité

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ adj
aimable
Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.
Digne de ser estimat.

amablement /aˌma.bɫeˈment/ /aˌma.βɫeˈmen/ /aˌmab.bɫeˈmen/ /əˌma.βɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈment/ adv
aimablement

amador /a.maˈðo/ /a.maˈðoɾ/ /ə.məˈðo/ adj masc
amant

amagador /a.ma.ɣaˈðo/ /a.ma.ɣaˈðoɾ/ /ə.mə.ɣəˈðo/ n masc
cache

amagament /a.ma.ɣaˈmen/ /a.ma.ɣaˈment/ /ə.mə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɣəˈment/ n masc
cacher

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
cacher masquer
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.
renfermer
Contenir o incloure en si alguna cosa que no es manifesta a tots.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
caché

amagatall /a.ma.ɣaˈtaʎ/ /ə.mə.ɣəˈtaj/ /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ n masc
cachette

amagriment /a.ma.ɣɾiˈmen/ /a.ma.ɣɾiˈment/ /ə.mə.ɣɾiˈmen/ /ə.mə.ɣɾiˈment/ n masc
amaigrissement

amagrir /a.maˈɣɾi/ /a.maˈɣɾiɾ/ /ə.məˈɣɾi/ amagreix amagreixen amagreixes amagreixi amagreixin amagreixis amagreixo amagresc amagresqui amagresquin amagresquis amagria amagrida amagrides amagrien amagries amagriguem amagrigueu amagrim amagrint amagrir amagrira amagriran amagrirem amagriren amagrires amagrireu amagriria amagririen amagriries amagrirà amagriràs amagriré amagriríem amagriríeu amagrisc amagrisca amagrisquen amagrisques amagrissen amagrisses amagrissin amagrissis amagrit amagrits amagriu amagrix amagrixen amagrixes amagrixo amagrí amagríem amagríeu amagrírem amagríreu amagrís amagríssem amagrísseu amagríssim amagríssiu bal n-occ occ sept val v
amaigrir
Fer perdre el greix.
amincir
(pronominal) Tornar-se magre, perdre el greix.

amainar /a.majˈna/ /a.majˈnaɾ/ /ə.məjˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amaina amainada amainades amainam amainant amainar amainara amainaran amainarem amainaren amainares amainareu amainaria amainarien amainaries amainarà amainaràs amainaré amainaríem amainaríeu amainassen amainasses amainassin amainassis amainat amainats amainau amainava amainaven amainaves amaine amainem amainen amaines amainessen amainesses amainessin amainessis amaineu amaini amainin amainis amaino amainà amainàrem amainàreu amainàs amainàssem amainàsseu amainàssim amainàssiu amainàvem amainàveu amainés amainéssem amainésseu amainéssim amainéssiu amainí amaín bal bal (1) occ sept val v
ferler
(transitiu, nàutica) Recollir del tot o en part les veles d'alguna embarcació a fi de que no camini tant.
calmer
(intransitiu, per metonímia) Afluixar o cedir en algun desig, afany o passió.

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
amalgame

amalgamació /a.maɫ.ɣa.ma.siˈo/ /ə.məɫ.ɣə.mə.siˈo/ n fem
amalgamation

amalgamar /a.maɫ.ɣaˈma/ /a.maɫ.ɣaˈmaɾ/ /ə.məɫ.ɣəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amalgam amalgama amalgamada amalgamades amalgamam amalgamant amalgamar amalgamara amalgamaran amalgamarem amalgamaren amalgamares amalgamareu amalgamaria amalgamarien amalgamaries amalgamarà amalgamaràs amalgamaré amalgamaríem amalgamaríeu amalgamassen amalgamasses amalgamassin amalgamassis amalgamat amalgamats amalgamau amalgamava amalgamaven amalgamaves amalgame amalgamem amalgamen amalgames amalgamessen amalgamesses amalgamessin amalgamessis amalgameu amalgami amalgamin amalgamis amalgamo amalgamà amalgamàrem amalgamàreu amalgamàs amalgamàssem amalgamàsseu amalgamàssim amalgamàssiu amalgamàvem amalgamàveu amalgamés amalgaméssem amalgamésseu amalgaméssim amalgaméssiu amalgamí bal bal (1) occ sept val v
amalgamer
Barrejar i unir argent viu (mercuri) amb altres metalls.
En sentit ampli, barrejar.

amanerar /a.ma.neˈɾa/ /a.ma.neˈɾaɾ/ /ə.mə.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amaner amanera amanerada amanerades amaneram amanerant amanerar amanerara amaneraran amanerarem amaneraren amanerares amanerareu amaneraria amanerarien amaneraries amanerarà amaneraràs amaneraré amaneraríem amaneraríeu amanerassen amanerasses amanerassin amanerassis amanerat amanerats amanerau amanerava amaneraven amaneraves amanere amanerem amaneren amaneres amaneressen amaneresses amaneressin amaneressis amanereu amaneri amanerin amaneris amanero amanerà amaneràrem amaneràreu amaneràs amaneràssem amaneràsseu amaneràssim amaneràssiu amaneràvem amaneràveu amanerés amaneréssem amanerésseu amaneréssim amaneréssiu amanerí bal bal (1) occ sept val v
maniérer

amanerat /a.ma.neˈɾat/ /ə.mə.nəˈɾat/ adj
maniéré

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
salade

amaniment /a.ma.niˈmen/ /a.ma.niˈment/ /ə.mə.niˈmen/ /ə.mə.niˈment/ n masc
assaisonnement

amanir /a.maˈni/ /a.maˈniɾ/ /ə.məˈni/ amaneix amaneixen amaneixes amaneixi amaneixin amaneixis amaneixo amanesc amanesqui amanesquin amanesquis amania amanida amanides amanien amanies amaniguem amanigueu amanim amanint amanir amanira amaniran amanirem amaniren amanires amanireu amaniria amanirien amaniries amanirà amaniràs amaniré amaniríem amaniríeu amanisc amanisca amanisquen amanisques amanissen amanisses amanissin amanissis amanit amanits amaniu amanix amanixen amanixes amanixo amaní amaníem amaníeu amanírem amaníreu amanís amaníssem amanísseu amaníssim amaníssiu bal n-occ occ sept val v
fournir
Aparellar alguna cosa, tenir a mà el que caldrà per fer una feina.
assaisonner préparer
Posar els amaniments a alguna vianda.
préparer
(pronominal) Disposar-se, preparar-se.

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
amanite

amansiment /a.man.siˈmen/ /a.man.siˈment/ /ə.mən.siˈmen/ /ə.mən.siˈment/ n masc
apprivoisement

amansir /a.manˈsi/ /a.manˈsiɾ/ amanseix amanseixen amanseixes amanseixi amanseixin amanseixis amanseixo amansesc amansesqui amansesquin amansesquis amansia amansida amansides amansien amansies amansiguem amansigueu amansim amansint amansir amansira amansiran amansirem amansiren amansires amansireu amansiria amansirien amansiries amansirà amansiràs amansiré amansiríem amansiríeu amansisc amansisca amansisquen amansisques amansissen amansisses amansissin amansissis amansit amansits amansiu amansix amansixen amansixes amansixo amansí amansíem amansíeu amansírem amansíreu amansís amansíssem amansísseu amansíssim amansíssiu bal n-occ occ sept val v
apprivoiser
Fer mans, domesticar, algun animal.
adoucir
Calmar, disminuir la còlera d'algú, suavitzar.

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
amant
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amanyagador /a.ma.ɲa.ɣaˈðo/ /a.ma.ɲa.ɣaˈðoɾ/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈðo/ adj masc
caressant

amanyagament /a.ma.ɲa.ɣaˈmen/ /a.ma.ɲa.ɣaˈment/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈment/ n masc
caresse

amanyagar /a.ma.ɲaˈɣa/ /a.ma.ɲaˈɣaɾ/ /ə.mə.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amanyag amanyaga amanyagada amanyagades amanyagam amanyagant amanyagar amanyagara amanyagaran amanyagarem amanyagaren amanyagares amanyagareu amanyagaria amanyagarien amanyagaries amanyagarà amanyagaràs amanyagaré amanyagaríem amanyagaríeu amanyagassen amanyagasses amanyagassin amanyagassis amanyagat amanyagats amanyagau amanyagava amanyagaven amanyagaves amanyago amanyague amanyaguem amanyaguen amanyagues amanyaguessen amanyaguesses amanyaguessin amanyaguessis amanyagueu amanyagui amanyaguin amanyaguis amanyagués amanyaguéssem amanyaguésseu amanyaguéssim amanyaguéssiu amanyaguí amanyagà amanyagàrem amanyagàreu amanyagàs amanyagàssem amanyagàsseu amanyagàssim amanyagàssiu amanyagàvem amanyagàveu bal bal (1) occ sept val v
cajoler
acariciar

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
aimer

amarador /a.ma.ɾaˈðo/ /a.ma.ɾaˈðoɾ/ /ə.mə.ɾəˈðo/ n masc
rouit

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amar amara amarada amarades amaram amarant amarar amarara amararan amararem amararen amarares amarareu amararia amararien amararies amararà amararàs amararé amararíem amararíeu amarassen amarasses amarassin amarassis amarat amarats amarau amarava amaraven amaraves amare amarem amaren amares amaressen amaresses amaressin amaressis amareu amari amarin amaris amaro amarà amaràrem amaràreu amaràs amaràssem amaràsseu amaràssim amaràssiu amaràvem amaràveu amarés amaréssem amarésseu amaréssim amaréssiu amarí bal bal (1) occ sept val v
tremper
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.
rouir
Posar en aigua per alguns dies el lli, cànem o espart a fi de que fermenti.
éteindre
Tirar aigua a la calç per a fondre-la.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
amer
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargament adv
amèrement

amargar /a.marˈɣa/ /a.maɾˈɣa/ /a.maɾˈɣaɾ/ /ə.mərˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amarg amarga amargada amargades amargam amargant amargar amargara amargaran amargarem amargaren amargares amargareu amargaria amargarien amargaries amargarà amargaràs amargaré amargaríem amargaríeu amargassen amargasses amargassin amargassis amargat amargats amargau amargava amargaven amargaves amargo amargue amarguem amarguen amargues amarguessen amarguesses amarguessin amarguessis amargueu amargui amarguin amarguis amargués amarguéssem amarguésseu amarguéssim amarguéssiu amarguí amargà amargàrem amargàreu amargàs amargàssem amargàsseu amargàssim amargàssiu amargàvem amargàveu bal bal (1) occ sept val v
amer
(intransitiu) Tenir gust amarg.
amertume
(transitiu) Causar amargura o pena.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
amertume

amargs /aˈmaɾks/ /əˈmarks/ n masc
amères
dolços que fan els sucrers amb barreja d'ametlles amargues

amarguenc /a.marˈɣeŋ/ /a.maɾˈɣeŋ/ /a.maɾˈɣeŋk/ /ə.mərˈɡɛŋ/ /ə.mərˈɣɛŋk/ /ə.məɾˈɣəŋk/ adj masc
amerisant

amarinar /a.ma.ɾiˈna/ /a.ma.ɾiˈnaɾ/ /ə.mə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amarina amarinada amarinades amarinam amarinant amarinar amarinara amarinaran amarinarem amarinaren amarinares amarinareu amarinaria amarinarien amarinaries amarinarà amarinaràs amarinaré amarinaríem amarinaríeu amarinassen amarinasses amarinassin amarinassis amarinat amarinats amarinau amarinava amarinaven amarinaves amarine amarinem amarinen amarines amarinessen amarinesses amarinessin amarinessis amarineu amarini amarinin amarinis amarino amarinà amarinàrem amarinàreu amarinàs amarinàssem amarinàsseu amarinàssim amarinàssiu amarinàvem amarinàveu amarinés amarinéssem amarinésseu amarinéssim amarinéssiu amariní amarín bal bal (1) occ sept val v
équiper

amarra /aˈma.ra/ /əˈma.rə/ n fem
amarre

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amarr amarra amarrada amarrades amarram amarrant amarrar amarrara amarraran amarrarem amarraren amarrares amarrareu amarraria amarrarien amarraries amarrarà amarraràs amarraré amarraríem amarraríeu amarrassen amarrasses amarrassin amarrassis amarrat amarrats amarrau amarrava amarraven amarraves amarre amarrem amarren amarres amarressen amarresses amarressin amarressis amarreu amarri amarrin amarris amarro amarrà amarràrem amarràreu amarràs amarràssem amarràsseu amarràssim amarràssiu amarràvem amarràveu amarrés amarréssem amarrésseu amarréssim amarréssiu amarrí bal bal (1) occ sept val v
amarrer
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amarrir /a.maˈri/ /a.maˈriɾ/ /ə.məˈri/ amarreix amarreixen amarreixes amarreixi amarreixin amarreixis amarreixo amarresc amarresqui amarresquin amarresquis amarria amarrida amarrides amarrien amarries amarriguem amarrigueu amarrim amarrint amarrir amarrira amarriran amarrirem amarriren amarrires amarrireu amarriria amarririen amarriries amarrirà amarriràs amarriré amarriríem amarriríeu amarrisc amarrisca amarrisquen amarrisques amarrissen amarrisses amarrissin amarrissis amarrit amarrits amarriu amarrix amarrixen amarrixes amarrixo amarrí amarríem amarríeu amarrírem amarríreu amarrís amarríssem amarrísseu amarríssim amarríssiu bal n-occ occ sept val v
lutter

amartar /a.marˈta/ /a.maɾˈta/ /a.maɾˈtaɾ/ /ə.mərˈta/ amarta amartada amartades amartant amartar amartaran amartarem amartaren amartares amartareu amartaria amartarien amartaries amartarà amartaràs amartaré amartaríem amartaríeu amartat amartats amartava amartaven amartaves amartem amarten amartes amartessen amartesses amartessin amartessis amarteu amarti amartin amartis amarto amartà amartàrem amartàreu amartàvem amartàveu amartés amartéssem amartésseu amartéssim amartéssiu amartí sept v
amarsir

amartellar /a.mar.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎaɾ/ /ə.mər.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amartell amartella amartellada amartellades amartellam amartellant amartellar amartellara amartellaran amartellarem amartellaren amartellares amartellareu amartellaria amartellarien amartellaries amartellarà amartellaràs amartellaré amartellaríem amartellaríeu amartellassen amartellasses amartellassin amartellassis amartellat amartellats amartellau amartellava amartellaven amartellaves amartelle amartellem amartellen amartelles amartellessen amartellesses amartellessin amartellessis amartelleu amartelli amartellin amartellis amartello amartellà amartellàrem amartellàreu amartellàs amartellàssem amartellàsseu amartellàssim amartellàssiu amartellàvem amartellàveu amartellés amartelléssem amartellésseu amartelléssim amartelléssiu amartellí bal bal (1) occ sept val v
marteler
Picar o colpejar amb martell.
bander
Posar al punt de dalt una arma de foc; armar un fusell.

amassar /a.maˈsa/ /a.maˈsaɾ/ /ə.məˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amassa amassada amassades amassam amassant amassar amassara amassaran amassarem amassaren amassares amassareu amassaria amassarien amassaries amassarà amassaràs amassaré amassaríem amassaríeu amassassen amassasses amassassin amassassis amassat amassats amassau amassava amassaven amassaves amasse amassem amassen amasses amassessen amassesses amassessin amassessis amasseu amassi amassin amassis amasso amassà amassàrem amassàreu amassàs amassàssem amassàsseu amassàssim amassàssiu amassàvem amassàveu amassés amasséssem amassésseu amasséssim amasséssiu amassí amàs bal bal (1) occ sept val v
manigancer
Antigament, preparar o disposar bé les coses per aconseguir l'intent.

amateur /a.maˈteɾ/ /ə.məˈter/ n neut
amateur

amatinar-se /a.ma.tiˈnaɾ.se/ /ə.mə.ti.nərˈsə/ /ə.mə.tiˈnar.sə/ /ə.mə.tiˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amatina amatinada amatinades amatinam amatinant amatinar amatinara amatinaran amatinarem amatinaren amatinares amatinareu amatinaria amatinarien amatinaries amatinarà amatinaràs amatinaré amatinaríem amatinaríeu amatinassen amatinasses amatinassin amatinassis amatinat amatinats amatinau amatinava amatinaven amatinaves amatine amatinem amatinen amatines amatinessen amatinesses amatinessin amatinessis amatineu amatini amatinin amatinis amatino amatinà amatinàrem amatinàreu amatinàs amatinàssem amatinàsseu amatinàssim amatinàssiu amatinàvem amatinàveu amatinés amatinéssem amatinésseu amatinéssim amatinéssiu amatiní amatín bal bal (1) occ sept val v
prévenir

amatollat /a.ma.toˈʎat/ /ə.mə.toˈʎat/ /ə.mə.tuˈʎat/ adj masc
buissonneux

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ amaziga adj masc
berbère
Relatiu al poble amazic o la llengua amaziga.

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ n masc
Berbère
Individu d’un poble camita de l’Àfrica septentrional entre Egipte i el Marroc.
berbère
(invariable) Llengua afroasiàtica autòctona de l’Àfrica septentrional amb distribució diatòpica.

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ n fem
amazone
Genet quan és una dona.
Dona atlètica, viril, guerrera.

amazonià /a.ma.zo.niˈa/ /ə.mə.zo.niˈa/ /ə.mə.zu.niˈa/ adj masc
amazonien

amazònic /a.maˈzɔ.nik/ /ə.məˈzɔ.nik/ adj masc
amazonien

amb /am/ preposition
avec
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

amb l'ai al cor adv
plus mort que vif

amb mà alta adj
en main haute

amb mà baixa adj
en main basse

amb tots els ets i uts adv
de A à Z

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
ambassade

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
ambassadeur

ambicionar /am.bi.si.oˈna/ /am.bi.si.oˈnaɾ/ /əm.bi.si.oˈna/ /əm.bi.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambicion ambiciona ambicionada ambicionades ambicionam ambicionant ambicionar ambicionara ambicionaran ambicionarem ambicionaren ambicionares ambicionareu ambicionaria ambicionarien ambicionaries ambicionarà ambicionaràs ambicionaré ambicionaríem ambicionaríeu ambicionassen ambicionasses ambicionassin ambicionassis ambicionat ambicionats ambicionau ambicionava ambicionaven ambicionaves ambicione ambicionem ambicionen ambiciones ambicionessen ambicionesses ambicionessin ambicionessis ambicioneu ambicioni ambicionin ambicionis ambiciono ambicionà ambicionàrem ambicionàreu ambicionàs ambicionàssem ambicionàsseu ambicionàssim ambicionàssiu ambicionàvem ambicionàveu ambicionés ambicionéssem ambicionésseu ambicionéssim ambicionéssiu ambicioní bal bal (1) occ sept val v
ambitionner

ambiciosament /am.bi.siˌo.zaˈmen/ /am.bi.siˌo.zaˈment/ /əm.bi.siˌo.zəˈmen/ /əm.bi.siˌo.zəˈment/ adv
ambitieusement

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ambition

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
ambiance
Aire que envolta un espai concret.
environnement
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambient d'aprenentatge n masc
contexte d'apprentissage

ambiental /am.bi.enˈtaɫ/ /əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
environnemental

ambientar /am.bi.enˈta/ /am.bi.enˈtaɾ/ /əm.bi.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambient ambienta ambientada ambientades ambientam ambientant ambientar ambientara ambientaran ambientarem ambientaren ambientares ambientareu ambientaria ambientarien ambientaries ambientarà ambientaràs ambientaré ambientaríem ambientaríeu ambientassen ambientasses ambientassin ambientassis ambientat ambientats ambientau ambientava ambientaven ambientaves ambiente ambientem ambienten ambientes ambientessen ambientesses ambientessin ambientessis ambienteu ambienti ambientin ambientis ambiento ambientà ambientàrem ambientàreu ambientàs ambientàssem ambientàsseu ambientàssim ambientàssiu ambientàvem ambientàveu ambientés ambientéssem ambientésseu ambientéssim ambientéssiu ambientí bal bal (1) occ sept val v
mettre
Situar en un entorn i una època concrets.
aclimater
Decorar una sala o donar-li caliu.
Adaptar-se a un lloc.

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
ambigu

ambiguament /amˌbi.ɣwaˈmen/ /amˌbi.ɣwaˈment/ /əmˌbi.ɣwəˈmen/ /əmˌbi.ɣwəˈment/ adv
ambigument

ambigú /am.biˈɣu/ /əm.biˈɣu/ n masc
ambigu

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambivalent

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ n fem
ambivalence

amblador /am.bɫaˈðo/ /am.bɫaˈðoɾ/ /əm.bɫəˈðo/ adj masc
amble
Cavalleria de bon pas, que ambla.

ambladura /am.bɫaˈðu.ɾa/ /əm.bɫəˈðu.ɾə/ n fem
amble
Manera de caminar d’un quadrúpede avançant alternativament el parell de potes d’un mateix costat.

amblar /amˈbɫa/ /amˈbɫaɾ/ /əmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambl ambla amblada amblades amblam amblant amblar amblara amblaran amblarem amblaren amblares amblareu amblaria amblarien amblaries amblarà amblaràs amblaré amblaríem amblaríeu amblassen amblasses amblassin amblassis amblat amblats amblau amblava amblaven amblaves amble amblem amblen ambles amblessen amblesses amblessin amblessis ambleu ambli amblin amblis amblo amblà amblàrem amblàreu amblàs amblàssem amblàsseu amblàssim amblàssiu amblàvem amblàveu amblés ambléssem amblésseu ambléssim ambléssiu amblí bal bal (1) occ sept val v
amble

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
ambré

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
ambre
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
ambroisie

ambulant /am.buˈɫan/ /am.buˈɫant/ /əm.buˈɫan/ /əm.buˈɫant/ adj
ambulant
Que ambula, es passeja, va d'un lloc a un altre.

ambular /am.buˈɫa/ /am.buˈɫaɾ/ /əm.buˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ambul ambula ambulada ambulades ambulam ambulant ambular ambulara ambularan ambularem ambularen ambulares ambulareu ambularia ambularien ambularies ambularà ambularàs ambularé ambularíem ambularíeu ambulassen ambulasses ambulassin ambulassis ambulat ambulats ambulau ambulava ambulaven ambulaves ambule ambulem ambulen ambules ambulessen ambulesses ambulessin ambulessis ambuleu ambuli ambulin ambulis ambulo ambulà ambulàrem ambulàreu ambulàs ambulàssem ambulàsseu ambulàssim ambulàssiu ambulàvem ambulàveu ambulés ambuléssem ambulésseu ambuléssim ambuléssiu ambulí bal bal (1) occ sept val v
ambuler

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ ambulatòria adj masc
ambulatoire
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ n masc
dispensaire
(medicina) Centre de tractament de malalts en règim extern.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ambulance

ameboide /a.meˈbɔj.ðe/ /ə.məˈβɔj.ðə/ adj
amiboïde

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
menace

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ adj masc
menaçant
Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amenace amenacem amenacen amenaces amenacessen amenacesses amenacessin amenacessis amenaceu amenaci amenacin amenacis amenacés amenacéssem amenacésseu amenacéssim amenacéssiu amenací amenaç amenaça amenaçada amenaçades amenaçam amenaçant amenaçar amenaçara amenaçaran amenaçarem amenaçaren amenaçares amenaçareu amenaçaria amenaçarien amenaçaries amenaçarà amenaçaràs amenaçaré amenaçaríem amenaçaríeu amenaçassen amenaçasses amenaçassin amenaçassis amenaçat amenaçats amenaçau amenaçava amenaçaven amenaçaves amenaço amenaçà amenaçàrem amenaçàreu amenaçàs amenaçàssem amenaçàsseu amenaçàssim amenaçàssiu amenaçàvem amenaçàveu bal bal (1) occ sept val v
menacer

amenitzar /a.me.niˈd͡za/ /a.me.niˈza/ /a.me.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amenitz amenitza amenitzada amenitzades amenitzam amenitzant amenitzar amenitzara amenitzaran amenitzarem amenitzaren amenitzares amenitzareu amenitzaria amenitzarien amenitzaries amenitzarà amenitzaràs amenitzaré amenitzaríem amenitzaríeu amenitzassen amenitzasses amenitzassin amenitzassis amenitzat amenitzats amenitzau amenitzava amenitzaven amenitzaves amenitze amenitzem amenitzen amenitzes amenitzessen amenitzesses amenitzessin amenitzessis amenitzeu amenitzi amenitzin amenitzis amenitzo amenitzà amenitzàrem amenitzàreu amenitzàs amenitzàssem amenitzàsseu amenitzàssim amenitzàssiu amenitzàvem amenitzàveu amenitzés amenitzéssem amenitzésseu amenitzéssim amenitzéssiu amenitzí bal bal (1) occ sept val v
égayer

amerar /a.meˈɾa/ /a.meˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amer amera amerada amerades ameram amerant amerar amerara ameraran amerarem ameraren amerares amerareu ameraria amerarien ameraries amerarà ameraràs ameraré ameraríem ameraríeu amerassen amerasses amerassin amerassis amerat amerats amerau amerava ameraven ameraves amere amerem ameren ameres ameressen ameresses ameressin ameressis amereu ameri amerin ameris amero amerà ameràrem ameràreu ameràs ameràssem ameràsseu ameràssim ameràssiu ameràvem ameràveu amerés ameréssem amerésseu ameréssim ameréssiu amerí bal bal (1) occ sept val v
mêler

americana /a.me.ɾiˈka.na/ /ə.mə.ɾiˈka.nə/ n fem
veston
Forma femenina de americà.

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
américium

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
américain
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
Américain
habitant d'Amèrica
américain
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
améthyste
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
améthyste
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
amande

amfi- /aɱ.fi/ /əɱ.fi/ prefix
amphi-

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ amfíbia adj masc
amphibie
Criatura o objecte que pot viure o desplaçar-se per aigua i per terra

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
amphibie amphibien
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfitrió /aɱ.fi.tɾiˈo/ n masc
amphitryon

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
amharique

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
amiante

amic /aˈmik/ amiga adj masc
ami
Que té amistat.

amic /aˈmik/ n masc
amateur
Aficionat o inclinat a alguna cosa.
ami
amant

amical /a.miˈkaɫ/ /ə.miˈkaɫ/ adj
amical

amicalment /a.miˌkaɫˈmen/ /a.miˌkaɫˈment/ /ə.miˌkaɫˈmen/ /ə.miˌkaɫˈment/ adv
amicalement

amidament /a.mi.ðaˈmen/ /a.mi.ðaˈment/ /ə.mi.ðəˈmen/ /ə.mi.ðəˈment/ n masc
mesurage

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amid amida amidada amidades amidam amidant amidar amidara amidaran amidarem amidaren amidares amidareu amidaria amidarien amidaries amidarà amidaràs amidaré amidaríem amidaríeu amidassen amidasses amidassin amidassis amidat amidats amidau amidava amidaven amidaves amide amidem amiden amides amidessen amidesses amidessin amidessis amideu amidi amidin amidis amido amidà amidàrem amidàreu amidàs amidàssem amidàsseu amidàssim amidàssiu amidàvem amidàveu amidés amidéssem amidésseu amidéssim amidéssiu amidí bal bal (1) occ sept val v
mesurer
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.
Igualar o comparar alguna cosa no material amb una altra.

amigablement /a.miˌɣa.bɫeˈment/ /a.miˌɣa.βɫeˈmen/ /a.miˌɣab.bɫeˈmen/ /ə.miˌɣa.βɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈment/ adv
amiablement

amigar-se /a.miˈɣaɾ.se/ /ə.mi.ɣərˈsə/ /ə.miˈɣar.sə/ /ə.miˈɣaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amig amiga amigada amigades amigam amigant amigar amigara amigaran amigarem amigaren amigares amigareu amigaria amigarien amigaries amigarà amigaràs amigaré amigaríem amigaríeu amigassen amigasses amigassin amigassis amigat amigats amigau amigava amigaven amigaves amigo amigue amiguem amiguen amigues amiguessen amiguesses amiguessin amiguessis amigueu amigui amiguin amiguis amigués amiguéssem amiguésseu amiguéssim amiguéssiu amiguí amigà amigàrem amigàreu amigàs amigàssem amigàsseu amigàssim amigàssiu amigàvem amigàveu bal bal (1) occ sept val v
se lier d'amitié
Fer-se amics.

amigdaloide /a.miɡ.daˈɫɔj.ðe/ /ə.miɡ.dəˈɫɔj.ðə/ adj
amygdaloïde

amigrançar /a.mi.ɣɾanˈsa/ /a.mi.ɣɾanˈsaɾ/ /ə.mi.ɣɾənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amigrance amigrancem amigrancen amigrances amigrancessen amigrancesses amigrancessin amigrancessis amigranceu amigranci amigrancin amigrancis amigrancés amigrancéssem amigrancésseu amigrancéssim amigrancéssiu amigrancí amigranç amigrança amigrançada amigrançades amigrançam amigrançant amigrançar amigrançara amigrançaran amigrançarem amigrançaren amigrançares amigrançareu amigrançaria amigrançarien amigrançaries amigrançarà amigrançaràs amigrançaré amigrançaríem amigrançaríeu amigrançassen amigrançasses amigrançassin amigrançassis amigrançat amigrançats amigrançau amigrançava amigrançaven amigrançaves amigranço amigrançà amigrançàrem amigrançàreu amigrançàs amigrançàssem amigrançàsseu amigrançàssim amigrançàssiu amigrançàvem amigrançàveu bal bal (1) occ sept val v
brûler

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amylase

amistançar-se /a.mis.tanˈsaɾ.se/ /ə.mis.tən.sərˈsə/ /ə.mis.tənˈsar.sə/ /ə.mis.tənˈsaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amistance amistancem amistancen amistances amistancessen amistancesses amistancessin amistancessis amistanceu amistanci amistancin amistancis amistancés amistancéssem amistancésseu amistancéssim amistancéssiu amistancí amistanç amistança amistançada amistançades amistançam amistançant amistançar amistançara amistançaran amistançarem amistançaren amistançares amistançareu amistançaria amistançarien amistançaries amistançarà amistançaràs amistançaré amistançaríem amistançaríeu amistançassen amistançasses amistançassin amistançassis amistançat amistançats amistançau amistançava amistançaven amistançaves amistanço amistançà amistançàrem amistançàreu amistançàs amistançàssem amistançàsseu amistançàssim amistançàssiu amistançàvem amistançàveu bal bal (1) occ sept val v
vivre en concubinage

amistat /a.misˈtat/ n fem
amitié
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistosament /a.misˌto.zaˈmen/ /a.misˌto.zaˈment/ /ə.misˌto.zəˈmen/ /ə.misˌto.zəˈment/ adv
amicalement

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
amical

amit /aˈmit/ /əˈmit/ n masc
amict

amitjanar /a.mi.d͡ʒaˈna/ /a.mi.d͡ʒaˈnaɾ/ /ə.mi.d͡ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amitjan amitjana amitjanada amitjanades amitjanant amitjanar amitjanara amitjanaran amitjanarem amitjanaren amitjanares amitjanareu amitjanaria amitjanarien amitjanaries amitjanarà amitjanaràs amitjanaré amitjanaríem amitjanaríeu amitjanassen amitjanasses amitjanat amitjanats amitjanau amitjanava amitjanaven amitjanaves amitjane amitjanem amitjanen amitjanes amitjanessen amitjanesses amitjanessin amitjanessis amitjaneu amitjani amitjanin amitjanis amitjano amitjanà amitjanàrem amitjanàreu amitjanàssem amitjanàsseu amitjanàvem amitjanàveu amitjanés amitjanéssem amitjanésseu amitjanéssim amitjanéssiu amitjaní occ val val (1) v
diviser

ammocet /am.moˈset/ /əm.moˈsət/ /əm.muˈsɛt/ n masc
ammocète

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
amnistie

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amnistia amnistiada amnistiades amnistiam amnistiant amnistiar amnistiara amnistiaran amnistiarem amnistiaren amnistiares amnistiareu amnistiaria amnistiarien amnistiaries amnistiarà amnistiaràs amnistiaré amnistiaríem amnistiaríeu amnistiassen amnistiasses amnistiassin amnistiassis amnistiat amnistiats amnistiau amnistiava amnistiaven amnistiaves amnistie amnistiem amnistien amnisties amnistiessen amnistiesses amnistiessin amnistiessis amnistieu amnistii amnistio amnistià amnistiàrem amnistiàreu amnistiàs amnistiàssem amnistiàsseu amnistiàssim amnistiàssiu amnistiàvem amnistiàveu amnistiés amnistiéssem amnistiésseu amnistiéssim amnistiéssiu amnistií amnistiï amnistiïn amnistiïs bal bal (1) occ sept val v
amnistier

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnésie

amo /ˈa.mo/ /ˈa.mu/ n masc
maître

amoixadorament /a.mo.ʃaˌðo.ɾaˈmen/ /a.moj.ʃaˌðo.ɾaˈmen/ /a.moj.ʃaˌðo.ɾaˈment/ /ə.mo.ʃəˌðo.ɾəˈment/ /ə.mu.ʃəˌðo.ɾəˈmen/ adv
câlinement

amoixar /a.mojˈʃa/ /a.mojˈʃaɾ/ /a.moˈʃa/ /ə.moˈʃa/ /ə.muˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amoix amoixa amoixada amoixades amoixam amoixant amoixar amoixara amoixaran amoixarem amoixaren amoixares amoixareu amoixaria amoixarien amoixaries amoixarà amoixaràs amoixaré amoixaríem amoixaríeu amoixassen amoixasses amoixassin amoixassis amoixat amoixats amoixau amoixava amoixaven amoixaves amoixe amoixem amoixen amoixes amoixessen amoixesses amoixessin amoixessis amoixeu amoixi amoixin amoixis amoixo amoixà amoixàrem amoixàreu amoixàs amoixàssem amoixàsseu amoixàssim amoixàssiu amoixàvem amoixàveu amoixés amoixéssem amoixésseu amoixéssim amoixéssiu amoixí bal bal (1) occ sept val v
caresser

amollar /a.moˈʎa/ /a.moˈʎaɾ/ /ə.moˈʎa/ /ə.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amoll amolla amollada amollades amollam amollant amollar amollara amollaran amollarem amollaren amollares amollareu amollaria amollarien amollaries amollarà amollaràs amollaré amollaríem amollaríeu amollassen amollasses amollassin amollassis amollat amollats amollau amollava amollaven amollaves amolle amollem amollen amolles amollessen amollesses amollessin amollessis amolleu amolli amollin amollis amollo amollà amollàrem amollàreu amollàs amollàssem amollàsseu amollàssim amollàssiu amollàvem amollàveu amollés amolléssem amollésseu amolléssim amolléssiu amollí bal bal (1) occ sept val v
lâcher relâcher
Afluixar, deixar anar a poc a poc.
apaiser
(pronominal) Perdre el rigor, disminuir la força.

amolliment /a.mo.ʎiˈmen/ /a.mo.ʎiˈment/ /ə.mo.ʎiˈment/ /ə.mu.ʎiˈmen/ n masc
amollissement

amollir /a.moˈʎi/ /a.moˈʎiɾ/ /ə.moˈʎi/ /ə.muˈʎi/ amolleix amolleixen amolleixes amolleixi amolleixin amolleixis amolleixo amollesc amollesqui amollesquin amollesquis amollia amollida amollides amollien amollies amolliguem amolligueu amollim amollint amollir amollira amolliran amollirem amolliren amollires amollireu amolliria amollirien amolliries amollirà amolliràs amolliré amolliríem amolliríeu amollisc amollisca amollisquen amollisques amollissen amollisses amollissin amollissis amollit amollits amolliu amollix amollixen amollixes amollixo amollí amollíem amollíeu amollírem amollíreu amollís amollíssem amollísseu amollíssim amollíssiu bal n-occ occ sept val v
amollir

amonal /a.moˈnaɫ/ /ə.moˈnaɫ/ /ə.muˈnaɫ/ n masc
ammonal

amonestació per demora n fem
avertissement pour perte de temps

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amonest amonesta amonestada amonestades amonestam amonestant amonestar amonestara amonestaran amonestarem amonestaren amonestares amonestareu amonestaria amonestarien amonestaries amonestarà amonestaràs amonestaré amonestaríem amonestaríeu amonestassen amonestasses amonestassin amonestassis amonestat amonestats amonestau amonestava amonestaven amonestaves amoneste amonestem amonesten amonestes amonestessen amonestesses amonestessin amonestessis amonesteu amonesti amonestin amonestis amonesto amonestà amonestàrem amonestàreu amonestàs amonestàssem amonestàsseu amonestàssim amonestàssiu amonestàvem amonestàveu amonestés amonestéssem amonestésseu amonestéssim amonestéssiu amonestí bal bal (1) occ sept val v
admonester
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.
bans
Publicar en l'església les persones que volen contraure matrimoni o ordenar-se.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
amour
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amor propi /aˌmoɾ /əˌmor n masc
estime de soi

amoralitat /a.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /ə.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /ə.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
amoralité

amorosament /a.moˌɾo.zaˈmen/ /a.moˌɾo.zaˈment/ /ə.moˌɾo.zəˈment/ /ə.muˌɾo.zəˈmen/ adv
amoureusement

amorrar /a.moˈra/ /a.moˈraɾ/ /ə.moˈra/ /ə.muˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amorr amorra amorrada amorrades amorram amorrant amorrar amorrara amorraran amorrarem amorraren amorrares amorrareu amorraria amorrarien amorraries amorrarà amorraràs amorraré amorraríem amorraríeu amorrassen amorrasses amorrassin amorrassis amorrat amorrats amorrau amorrava amorraven amorraves amorre amorrem amorren amorres amorressen amorresses amorressin amorressis amorreu amorri amorrin amorris amorro amorrà amorràrem amorràreu amorràs amorràssem amorràsseu amorràssim amorràssiu amorràvem amorràveu amorrés amorréssem amorrésseu amorréssim amorréssiu amorrí bal bal (1) occ sept val v
mufle pousser
Fer posar algú topant de cara o de boca en algun lloc.

amorronir /a.mo.roˈni/ /a.mo.roˈniɾ/ /ə.mo.roˈni/ /ə.mu.ruˈni/ amorroneix amorroneixen amorroneixes amorroneixi amorroneixin amorroneixis amorroneixo amorronesc amorronesqui amorronesquin amorronesquis amorronia amorronida amorronides amorronien amorronies amorroniguem amorronigueu amorronim amorronint amorronir amorronira amorroniran amorronirem amorroniren amorronires amorronireu amorroniria amorronirien amorroniries amorronirà amorroniràs amorroniré amorroniríem amorroniríeu amorronisc amorronisca amorronisquen amorronisques amorronissen amorronisses amorronissin amorronissis amorronit amorronits amorroniu amorronix amorronixen amorronixes amorronixo amorroní amorroníem amorroníeu amorronírem amorroníreu amorronís amorroníssem amorronísseu amorroníssim amorroníssiu bal n-occ occ sept val v
bouder

amortallar /a.mor.taˈʎa/ /a.moɾ.taˈʎa/ /a.moɾ.taˈʎaɾ/ /ə.moɾ.təˈʎa/ /ə.mur.təˈja/ /ə.mur.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amortall amortalla amortallada amortallades amortallam amortallant amortallar amortallara amortallaran amortallarem amortallaren amortallares amortallareu amortallaria amortallarien amortallaries amortallarà amortallaràs amortallaré amortallaríem amortallaríeu amortallassen amortallasses amortallassin amortallassis amortallat amortallats amortallau amortallava amortallaven amortallaves amortalle amortallem amortallen amortalles amortallessen amortallesses amortallessin amortallessis amortalleu amortalli amortallin amortallis amortallo amortallà amortallàrem amortallàreu amortallàs amortallàssem amortallàsseu amortallàssim amortallàssiu amortallàvem amortallàveu amortallés amortalléssem amortallésseu amortalléssim amortalléssiu amortallí bal bal (1) occ sept val v
ensevelir

amortir /a.morˈti/ /a.moɾˈti/ /a.moɾˈtiɾ/ /ə.moɾˈti/ /ə.murˈti/ amorteix amorteixen amorteixes amorteixi amorteixin amorteixis amorteixo amortesc amortesqui amortesquin amortesquis amortia amortida amortides amortien amorties amortiguem amortigueu amortim amortint amortir amortira amortiran amortirem amortiren amortires amortireu amortiria amortirien amortiries amortirà amortiràs amortiré amortiríem amortiríeu amortisc amortisca amortisquen amortisques amortissen amortisses amortissin amortissis amortit amortits amortiu amortix amortixen amortixes amortixo amortí amortíem amortíeu amortírem amortíreu amortís amortíssem amortísseu amortíssim amortíssiu bal n-occ occ sept val v
amortir

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amortitz amortitza amortitzada amortitzades amortitzam amortitzant amortitzar amortitzara amortitzaran amortitzarem amortitzaren amortitzares amortitzareu amortitzaria amortitzarien amortitzaries amortitzarà amortitzaràs amortitzaré amortitzaríem amortitzaríeu amortitzassen amortitzasses amortitzassin amortitzassis amortitzat amortitzats amortitzau amortitzava amortitzaven amortitzaves amortitze amortitzem amortitzen amortitzes amortitzessen amortitzesses amortitzessin amortitzessis amortitzeu amortitzi amortitzin amortitzis amortitzo amortitzà amortitzàrem amortitzàreu amortitzàs amortitzàssem amortitzàsseu amortitzàssim amortitzàssiu amortitzàvem amortitzàveu amortitzés amortitzéssem amortitzésseu amortitzéssim amortitzéssiu amortitzí bal bal (1) occ sept val v
amortir
Passar els béns a mans mortes que no els puguin alienar.
Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
affetueux

amotar-se /a.moˈtaɾ.se/ /ə.moˈtaɾ.sə/ /ə.mu.tərˈsə/ /ə.muˈtar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amot amota amotada amotades amotam amotant amotar amotara amotaran amotarem amotaren amotares amotareu amotaria amotarien amotaries amotarà amotaràs amotaré amotaríem amotaríeu amotassen amotasses amotassin amotassis amotat amotats amotau amotava amotaven amotaves amote amotem amoten amotes amotessen amotesses amotessin amotessis amoteu amoti amotin amotis amoto amotà amotàrem amotàreu amotàs amotàssem amotàsseu amotàssim amotàssiu amotàvem amotàveu amotés amotéssem amotésseu amotéssim amotéssiu amotí bal bal (1) occ sept val v
ramassent
Formar mota les plantes.

amotinar /a.mo.tiˈna/ /a.mo.tiˈnaɾ/ /ə.mo.tiˈna/ /ə.mu.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amotina amotinada amotinades amotinam amotinant amotinar amotinara amotinaran amotinarem amotinaren amotinares amotinareu amotinaria amotinarien amotinaries amotinarà amotinaràs amotinaré amotinaríem amotinaríeu amotinassen amotinasses amotinassin amotinassis amotinat amotinats amotinau amotinava amotinaven amotinaves amotine amotinem amotinen amotines amotinessen amotinesses amotinessin amotinessis amotineu amotini amotinin amotinis amotino amotinà amotinàrem amotinàreu amotinàs amotinàssem amotinàsseu amotinàssim amotinàssiu amotinàvem amotinàveu amotinés amotinéssem amotinésseu amotinéssim amotinéssiu amotiní amotín bal bal (1) occ sept val v
soulever

amoïnar /a.mo.iˈna/ /a.mo.iˈnaɾ/ /ə.mo.iˈna/ /ə.mu.iˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amoín amoïna amoïnada amoïnades amoïnam amoïnant amoïnar amoïnara amoïnaran amoïnarem amoïnaren amoïnares amoïnareu amoïnaria amoïnarien amoïnaries amoïnarà amoïnaràs amoïnaré amoïnaríem amoïnaríeu amoïnassen amoïnasses amoïnassin amoïnassis amoïnat amoïnats amoïnau amoïnava amoïnaven amoïnaves amoïne amoïnem amoïnen amoïnes amoïnessen amoïnesses amoïnessin amoïnessis amoïneu amoïni amoïnin amoïnis amoïno amoïnà amoïnàrem amoïnàreu amoïnàs amoïnàssem amoïnàsseu amoïnàssim amoïnàssiu amoïnàvem amoïnàveu amoïnés amoïnéssem amoïnésseu amoïnéssim amoïnéssiu amoïní bal bal (1) occ sept val v
étourdir soucier
(pronominal) Cansar-se, preocupar-se, per esbrinar alguna cosa.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampère

ampit /amˈpit/ n masc
allège

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
largeur

amplament /ˌam.pɫaˈmen/ /ˌam.pɫaˈment/ /ˌam.pɫəˈmen/ /ˌam.pɫəˈment/ adv
largement

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
large
Que té unes mides grans en amplària.
ample
Folgat, que hi cap bé.

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ n masc
grand
(pilota basca) Part de la canxa tocant a la contracanxa.

amplejar /am.pɫeˈd͡ʒa/ /am.pɫeˈd͡ʒaɾ/ /am.pɫeˈʒa/ /əm.pɫəˈd͡ʒa/ /əm.pɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amplege amplegem amplegen ampleges amplegessen amplegesses amplegessin amplegessis amplegeu amplegi amplegin amplegis amplegés amplegéssem amplegésseu amplegéssim amplegéssiu amplegí ampleig ampleja amplejada amplejades amplejam amplejant amplejar amplejara amplejaran amplejarem amplejaren amplejares amplejareu amplejaria amplejarien amplejaries amplejarà amplejaràs amplejaré amplejaríem amplejaríeu amplejassen amplejasses amplejassin amplejassis amplejat amplejats amplejau amplejava amplejaven amplejaves amplejo amplejà amplejàrem amplejàreu amplejàs amplejàssem amplejàsseu amplejàssim amplejàssiu amplejàvem amplejàveu bal bal (1) occ sept val v
être plutôt large

ampli /ˈam.pɫi/ àmplia adj masc
vaste

ampliar /am.pɫiˈa/ /am.pɫiˈaɾ/ /əm.pɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amplia ampliada ampliades ampliam ampliant ampliar ampliara ampliaran ampliarem ampliaren ampliares ampliareu ampliaria ampliarien ampliaries ampliarà ampliaràs ampliaré ampliaríem ampliaríeu ampliassen ampliasses ampliassin ampliassis ampliat ampliats ampliau ampliava ampliaven ampliaves amplie ampliem amplien amplies ampliessen ampliesses ampliessin ampliessis amplieu amplii amplio amplià ampliàrem ampliàreu ampliàs ampliàssem ampliàsseu ampliàssim ampliàssiu ampliàvem ampliàveu ampliés ampliéssem ampliésseu ampliéssim ampliéssiu amplií ampliï ampliïn ampliïs bal bal (1) occ sept val v
agrandir

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
amplitude

amploia /amˈpɫɔ.ja/ /amˈpɫɔ.jɔ/ /əmˈpɫɔ.jə/ n fem
anchois de Norvège

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
bouteille
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.
(basquetbol) Cadascuna de les dues àrees pròximes a les cistelles, delimitades per la línia de fons, la línia de tirs lliures i dues línies laterals que les uneixen.

ampul·la de Vater n fem
ampoule de Vater

ampul·la hepatopancreàtica n fem
ampoule hépatopancréatique

ampul·losament /am.puɫˌɫo.zaˈmen/ /am.puɫˌɫo.zaˈment/ /am.puˌɫo.zaˈmen/ /əm.puɫˌɫo.zəˈmen/ /əm.puɫˌɫo.zəˈment/ /əm.puˌɫo.zəˈmen/ adv
ampoulément

ampul·lós /am.puɫˈɫos/ /am.puˈɫos/ /əm.puɫˈɫos/ /əm.puˈɫos/ adj masc
ampoulé

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputation

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amput amputa amputada amputades amputam amputant amputar amputara amputaran amputarem amputaren amputares amputareu amputaria amputarien amputaries amputarà amputaràs amputaré amputaríem amputaríeu amputassen amputasses amputassin amputassis amputat amputats amputau amputava amputaven amputaves ampute amputem amputen amputes amputessen amputesses amputessin amputessis amputeu amputi amputin amputis amputo amputà amputàrem amputàreu amputàs amputàssem amputàsseu amputàssim amputàssiu amputàvem amputàveu amputés amputéssem amputésseu amputéssim amputéssiu amputí bal bal (1) occ sept val v
amputer

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
amulette

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ Interjection
allez
Encoratjament a pujar, a prosseguir.

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
en haut
En direcció de baix a un lloc més alt.

amuntegar /a.mun.teˈɣa/ /a.mun.teˈɣaɾ/ amuntega amuntegada amuntegades amuntegant amuntegar amuntegaran amuntegarem amuntegaren amuntegares amuntegareu amuntegaria amuntegarien amuntegaries amuntegarà amuntegaràs amuntegaré amuntegaríem amuntegaríeu amuntegat amuntegats amuntegava amuntegaven amuntegaves amuntego amuntegue amunteguem amunteguen amuntegues amunteguessen amunteguesses amunteguessin amunteguessis amuntegueu amuntegui amunteguin amunteguis amuntegués amunteguéssem amunteguésseu amunteguéssim amunteguéssiu amunteguí amuntegà amuntegàrem amuntegàreu amuntegàvem amuntegàveu occ sept v
amonceler
Posar unes coses damunt d'altres.

amura /aˈmu.ɾa/ /əˈmu.ɾə/ n fem
amure

amurar /a.muˈɾa/ /a.muˈɾaɾ/ /ə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amur amura amurada amurades amuram amurant amurar amurara amuraran amurarem amuraren amurares amurareu amuraria amurarien amuraries amurarà amuraràs amuraré amuraríem amuraríeu amurassen amurasses amurassin amurassis amurat amurats amurau amurava amuraven amuraves amure amurem amuren amures amuressen amuresses amuressin amuressis amureu amuri amurin amuris amuro amurà amuràrem amuràreu amuràs amuràssem amuràsseu amuràssim amuràssiu amuràvem amuràveu amurés amuréssem amurésseu amuréssim amuréssiu amurí bal bal (1) occ sept val v
amurer

amén /əˈmen/ Interjection
amen

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
amygdale

amúsia /aˈmu.zi.a/ /əˈmu.zi.ə/ n fem
amusie

anacolut /a.na.koˈɫut/ /ə.nə.koˈɫut/ /ə.nə.kuˈɫut/ n masc
anacoluthe

anacoreta /a.na.koˈɾɛ.ta/ /a.na.koˈɾɛ.tɛ/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ n masc
anachorète

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anachronisme

anacúsia /a.naˈku.zi.a/ /ə.nəˈku.zi.ə/ n fem
anacousie

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ anaeròbia adj masc
anaérobie
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anafil /a.naˈfiɫ/ /ə.nəˈfiɫ/ n masc
busine

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagramme

anagramatitzar /a.na.ɣɾa.ma.tiˈd͡za/ /a.na.ɣɾa.ma.tiˈza/ /a.na.ɣɾa.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.ɣɾə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anagramatitz anagramatitza anagramatitzada anagramatitzades anagramatitzam anagramatitzant anagramatitzar anagramatitzara anagramatitzaran anagramatitzarem anagramatitzaren anagramatitzares anagramatitzareu anagramatitzaria anagramatitzarien anagramatitzaries anagramatitzarà anagramatitzaràs anagramatitzaré anagramatitzaríem anagramatitzaríeu anagramatitzassen anagramatitzasses anagramatitzassin anagramatitzassis anagramatitzat anagramatitzats anagramatitzau anagramatitzava anagramatitzaven anagramatitzaves anagramatitze anagramatitzem anagramatitzen anagramatitzes anagramatitzessen anagramatitzesses anagramatitzessin anagramatitzessis anagramatitzeu anagramatitzi anagramatitzin anagramatitzis anagramatitzo anagramatitzà anagramatitzàrem anagramatitzàreu anagramatitzàs anagramatitzàssem anagramatitzàsseu anagramatitzàssim anagramatitzàssiu anagramatitzàvem anagramatitzàveu anagramatitzés anagramatitzéssem anagramatitzésseu anagramatitzéssim anagramatitzéssiu anagramatitzí bal bal (1) occ sept val v
anagrammatiser

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
analphabète

analfabet funcional n masc
analphabète fonctionnel

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
analphabétisme

analfabetisme funcional n masc
analphabétisme fonctionnel

analgèsia /a.naɫˈd͡ʒɛ.zi.a/ /ə.nəɫˈʒɛ.zi.ə/ /ə.nəʎˈʒɛ.zi.ə/ n fem
analgésie
Incapacitat per sentir dolor.

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg analitz analitza analitzada analitzades analitzam analitzant analitzar analitzara analitzaran analitzarem analitzaren analitzares analitzareu analitzaria analitzarien analitzaries analitzarà analitzaràs analitzaré analitzaríem analitzaríeu analitzassen analitzasses analitzassin analitzassis analitzat analitzats analitzau analitzava analitzaven analitzaves analitze analitzem analitzen analitzes analitzessen analitzesses analitzessin analitzessis analitzeu analitzi analitzin analitzis analitzo analitzà analitzàrem analitzàreu analitzàs analitzàssem analitzàsseu analitzàssim analitzàssiu analitzàvem analitzàveu analitzés analitzéssem analitzésseu analitzéssim analitzéssiu analitzí bal bal (1) occ sept val v
analyser

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analogie
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

analíticament /a.naˌɫi.ti.kaˈmen/ /a.naˌɫi.ti.kaˈment/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈmen/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈment/ adv
analytiquement

analògic /a.naˈɫɔ.ʒik/ /ə.nəˈɫɔ.ʒik/ adj masc
analogique

analògicament /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
analogiquement

anamòrfic /a.naˈmɔɾ.fik/ /ə.nəˈmɔr.fik/ adj masc
anamorphique

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
ananas
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anap /aˈnap/ /əˈnap/ n masc
hanap

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
aller
Moure's d'un lloc a un altre.
dirigir (un camí)
(cartes) Entrar o triar coll.
gager
apostar
consister
consistir o dependre
importer
importar, interessar
agir
obrar, procedir
conjuguer
Ésser algun nom o verb de la mateixa declinació o conjugació que un altre.
battre
Batre, palpitar (referit al cor o al pols).

anar a v
aller

anar a la que salta v
être

anar a les bonicoies v
faire renvoyer

anar a mal borràs v
aller à vau-l'eau

anar a menys v
déchoir

anar a raure v
passé
Acabar sense voler en un lloc.

anar a rossegons v
rouler

anar a tomballons v
rouler
Rodolar, caure per algun declivi.
broncher
Ensopegar amb freqüència i violència.

anar amb v
agir
prendre
Tenir o portar allò que el nom que segueix significa.

anar amb el lliri a la mà v
naïf comme une oie blanche

anar bé /aˌnaɾˈbe/ /aˌnaˈβe/ v
aller

anar d'aquí i d'allí v
aller

anar damunt v
nager

anar darrere v
aller
Seguir després de l'altre en l'ordre amb què es camina.
courir
D'alguna cosa, intentar assolir-la.
aimer
D'alguna persona, voler-la en extrem.

anar davant v
devancer

anar de bo v
agir

anar de bòlit v
être [[sous l'eau]]

anar de cambra v
aller à la selle

anar de dalt a baix v
tomber

anar de la Seca a la Meca v
errer

anar de mal a pitjor v
aller

anar millor v
aller

anar per damunt v
nager

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarchie

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarchisme

anarquitzar /a.nar.kiˈd͡za/ /a.naɾ.kiˈza/ /a.naɾ.kiˈzaɾ/ /ə.nər.kiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anarquitz anarquitza anarquitzada anarquitzades anarquitzam anarquitzant anarquitzar anarquitzara anarquitzaran anarquitzarem anarquitzaren anarquitzares anarquitzareu anarquitzaria anarquitzarien anarquitzaries anarquitzarà anarquitzaràs anarquitzaré anarquitzaríem anarquitzaríeu anarquitzassen anarquitzasses anarquitzassin anarquitzassis anarquitzat anarquitzats anarquitzau anarquitzava anarquitzaven anarquitzaves anarquitze anarquitzem anarquitzen anarquitzes anarquitzessen anarquitzesses anarquitzessin anarquitzessis anarquitzeu anarquitzi anarquitzin anarquitzis anarquitzo anarquitzà anarquitzàrem anarquitzàreu anarquitzàs anarquitzàssem anarquitzàsseu anarquitzàssim anarquitzàssiu anarquitzàvem anarquitzàveu anarquitzés anarquitzéssem anarquitzésseu anarquitzéssim anarquitzéssiu anarquitzí bal bal (1) occ sept val v
anarchiser
(transitiu, política) Fer esdevenir anàrquic (que afavoreix l'anarquia en una societat), especialment una situació.

anastomitzar /a.nas.to.miˈd͡za/ /a.nas.to.miˈza/ /a.nas.to.miˈzaɾ/ /ə.nəs.to.miˈd͡za/ /ə.nəs.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anastomitz anastomitza anastomitzada anastomitzades anastomitzam anastomitzant anastomitzar anastomitzara anastomitzaran anastomitzarem anastomitzaren anastomitzares anastomitzareu anastomitzaria anastomitzarien anastomitzaries anastomitzarà anastomitzaràs anastomitzaré anastomitzaríem anastomitzaríeu anastomitzassen anastomitzasses anastomitzassin anastomitzassis anastomitzat anastomitzats anastomitzau anastomitzava anastomitzaven anastomitzaves anastomitze anastomitzem anastomitzen anastomitzes anastomitzessen anastomitzesses anastomitzessin anastomitzessis anastomitzeu anastomitzi anastomitzin anastomitzis anastomitzo anastomitzà anastomitzàrem anastomitzàreu anastomitzàs anastomitzàssem anastomitzàsseu anastomitzàssim anastomitzàssiu anastomitzàvem anastomitzàveu anastomitzés anastomitzéssem anastomitzésseu anastomitzéssim anastomitzéssiu anastomitzí bal bal (1) occ sept val v
anastomoser

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastomose

anatema /a.naˈte.ma/ /ə.nəˈte.mə/ n masc
anathème

anatematitzar /a.na.te.ma.tiˈd͡za/ /a.na.te.ma.tiˈza/ /a.na.te.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anatematitz anatematitza anatematitzada anatematitzades anatematitzam anatematitzant anatematitzar anatematitzara anatematitzaran anatematitzarem anatematitzaren anatematitzares anatematitzareu anatematitzaria anatematitzarien anatematitzaries anatematitzarà anatematitzaràs anatematitzaré anatematitzaríem anatematitzaríeu anatematitzassen anatematitzasses anatematitzassin anatematitzassis anatematitzat anatematitzats anatematitzau anatematitzava anatematitzaven anatematitzaves anatematitze anatematitzem anatematitzen anatematitzes anatematitzessen anatematitzesses anatematitzessin anatematitzessis anatematitzeu anatematitzi anatematitzin anatematitzis anatematitzo anatematitzà anatematitzàrem anatematitzàreu anatematitzàs anatematitzàssem anatematitzàsseu anatematitzàssim anatematitzàssiu anatematitzàvem anatematitzàveu anatematitzés anatematitzéssem anatematitzésseu anatematitzéssim anatematitzéssiu anatematitzí bal bal (1) occ sept val v
anathématiser

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomie

anatomitzar /a.na.to.miˈd͡za/ /a.na.to.miˈza/ /a.na.to.miˈzaɾ/ /ə.nə.to.miˈd͡za/ /ə.nə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anatomitz anatomitza anatomitzada anatomitzades anatomitzam anatomitzant anatomitzar anatomitzara anatomitzaran anatomitzarem anatomitzaren anatomitzares anatomitzareu anatomitzaria anatomitzarien anatomitzaries anatomitzarà anatomitzaràs anatomitzaré anatomitzaríem anatomitzaríeu anatomitzassen anatomitzasses anatomitzassin anatomitzassis anatomitzat anatomitzats anatomitzau anatomitzava anatomitzaven anatomitzaves anatomitze anatomitzem anatomitzen anatomitzes anatomitzessen anatomitzesses anatomitzessin anatomitzessis anatomitzeu anatomitzi anatomitzin anatomitzis anatomitzo anatomitzà anatomitzàrem anatomitzàreu anatomitzàs anatomitzàssem anatomitzàsseu anatomitzàssim anatomitzàssiu anatomitzàvem anatomitzàveu anatomitzés anatomitzéssem anatomitzésseu anatomitzéssim anatomitzéssiu anatomitzí bal bal (1) occ sept val v
anatomiser

anatoxina n fem
anatoxine

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ adj masc
anatomique

anatòmicament /a.naˌtɔ.mi.kaˈmen/ /a.naˌtɔ.mi.kaˈment/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈmen/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈment/ adv
anatomiquement

anca /ˈaŋ.kə/ n fem
hanche

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
ancien

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg ancor ancora ancorada ancorades ancoram ancorant ancorar ancorara ancoraran ancorarem ancoraren ancorares ancorareu ancoraria ancorarien ancoraries ancorarà ancoraràs ancoraré ancoraríem ancoraríeu ancorassen ancorasses ancorassin ancorassis ancorat ancorats ancorau ancorava ancoraven ancoraves ancore ancorem ancoren ancores ancoressen ancoresses ancoressin ancoressis ancoreu ancori ancorin ancoris ancoro ancorà ancoràrem ancoràreu ancoràs ancoràssem ancoràsseu ancoràssim ancoràssiu ancoràvem ancoràveu ancorés ancoréssem ancorésseu ancoréssim ancoréssiu ancorí bal bal (1) occ sept val v
ancrer

andalús /ən.dəˈɫus/ adj masc
andalou
Relatiu o pertanyent a Andalusia, als seus habitants o al dialecte.

andalús /ən.dəˈɫus/ n masc
Andalou
Natural d’Andalusia.

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
quai
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andisol /an.diˈsɔɫ/ /ən.diˈsɔɫ/ n masc
andisol

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
andorran Andorran
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
Andorran
Natural d’Andorra.

andosol /an.doˈsɔɫ/ /ən.doˈsɔɫ/ /ən.duˈsɔɫ/ n masc
andosol

andragogia n fem
andragogie

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ andrògina adj masc
androgyne

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
androïde

androna /anˈdɾo.na/ /ənˈdɾo.nə/ n fem
ruelle

andròfor /anˈdɾɔ.foɾ/ /ənˈdɾɔ.foɾ/ /ənˈdɾɔ.fur/ n masc
androphore

andròmina /anˈdɾɔ.mi.na/ n fem
vieillerie
Objecte inútil, que fa nosa.
rouerie
(plural) Embolics, enganys.

andí /anˈdi/ adj masc
Andin
Relatiu o pertanyent als Andes.

andí /anˈdi/ n masc
Andin
Persona que habita o és originària dels Andes.

anedó /a.neˈðo/ /ə.nəˈðo/ n masc
caneton

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
bague anneau
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anellar /a.neˈʎa/ /a.neˈʎaɾ/ /ə.nəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anell anella anellada anellades anellam anellant anellar anellara anellaran anellarem anellaren anellares anellareu anellaria anellarien anellaries anellarà anellaràs anellaré anellaríem anellaríeu anellassen anellasses anellassin anellassis anellat anellats anellau anellava anellaven anellaves anelle anellem anellen anelles anellessen anellesses anellessin anellessis anelleu anelli anellin anellis anello anellà anellàrem anellàreu anellàs anellàssem anellàsseu anellàssim anellàssiu anellàvem anellàveu anellés anelléssem anellésseu anelléssim anelléssiu anellí bal bal (1) occ sept val v
anneler

anestable /a.nesˈta.bɫe/ /a.nesˈta.βɫe/ /a.nesˈtab.bɫe/ /ə.nəsˈta.βɫə/ /ə.nəsˈtab.bɫə/ adj
astable

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anestesia anestesiada anestesiades anestesiam anestesiant anestesiar anestesiara anestesiaran anestesiarem anestesiaren anestesiares anestesiareu anestesiaria anestesiarien anestesiaries anestesiarà anestesiaràs anestesiaré anestesiaríem anestesiaríeu anestesiassen anestesiasses anestesiassin anestesiassis anestesiat anestesiats anestesiau anestesiava anestesiaven anestesiaves anestesie anestesiem anestesien anestesies anestesiessen anestesiesses anestesiessin anestesiessis anestesieu anestesii anestesio anestesià anestesiàrem anestesiàreu anestesiàs anestesiàssem anestesiàsseu anestesiàssim anestesiàssiu anestesiàvem anestesiàveu anestesiés anestesiéssem anestesiésseu anestesiéssim anestesiéssiu anestesií anestesiï anestesiïn anestesiïs bal bal (1) occ sept val v
anesthésier

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
anesthésie

anestèsic /a.nesˈtɛ.zik/ /ə.nəsˈtɛ.zik/ adj masc
anesthésique

anfós /aɱˈfos/ /əɱˈfos/ n masc
merou

anfós blanc n masc
mérou blanc

anfós bord n masc
baldèche rouge

anfós llis n masc
badèche rouge

angelicalment /aɲ.d͡ʒe.ɫiˌkaɫˈmen/ /aɲ.d͡ʒe.ɫiˌkaɫˈment/ /əɲ.ʒə.ɫiˌkaɫˈmen/ /əɲ.ʒə.ɫiˌkaɫˈment/ adv
angéliquement

angelitzar /aɲ.d͡ʒe.ɫiˈd͡za/ /aɲ.d͡ʒe.ɫiˈza/ /aɲ.d͡ʒe.ɫiˈzaɾ/ /əɲ.ʒə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. angelitz angelitza angelitzada angelitzades angelitzam angelitzant angelitzar angelitzara angelitzaran angelitzarem angelitzaren angelitzares angelitzareu angelitzaria angelitzarien angelitzaries angelitzarà angelitzaràs angelitzaré angelitzaríem angelitzaríeu angelitzassen angelitzasses angelitzassin angelitzassis angelitzat angelitzats angelitzau angelitzava angelitzaven angelitzaves angelitze angelitzem angelitzen angelitzes angelitzessen angelitzesses angelitzessin angelitzessis angelitzeu angelitzi angelitzin angelitzis angelitzo angelitzà angelitzàrem angelitzàreu angelitzàs angelitzàssem angelitzàsseu angelitzàssim angelitzàssiu angelitzàvem angelitzàveu angelitzés angelitzéssem angelitzésseu angelitzéssim angelitzéssiu angelitzí bal bal (1) occ sept val v
angéliser

angeví /aɲ.d͡ʒeˈvi/ /aɲ.d͡ʒeˈβi/ /əɲ.ʒəˈvi/ adj masc
Angevin
Relatiu o pertanyent a Anjou o Angers.

angeví /aɲ.d͡ʒeˈvi/ /aɲ.d͡ʒeˈβi/ /əɲ.ʒəˈvi/ n masc
Angevin
Persona que habita o és originària d'Anjou o d'Angers.

angioespasme /ˌaɲ.d͡ʒi.o.esˈpaz.me/ /ˌaɲ.ʒi.osˈpaz.mə/ /ˌaɲ.ʒi.usˈpaz.mə/ n masc
angiospasme

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
angle
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
angle coin
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle curt n masc
coin court
(esports de pilota) Part extrema de la porteria més pròxima a un atacant en possessió de la pilota en un moment determinat del joc.

angle d'aproximació n masc
angle d'approche

angle d'obertura n masc
angle d'ouverture

angle llarg n masc
coin long
(esports de pilota) Part extrema de la porteria més allunyada d'un atacant en possessió de la pilota en un moment determinat del joc.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
angle droit

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
anglicisme
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglicitzar /aŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ /aŋ.ɡɫi.siˈza/ /aŋ.ɡɫi.siˈzaɾ/ /əŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anglicitz anglicitza anglicitzada anglicitzades anglicitzam anglicitzant anglicitzar anglicitzara anglicitzaran anglicitzarem anglicitzaren anglicitzares anglicitzareu anglicitzaria anglicitzarien anglicitzaries anglicitzarà anglicitzaràs anglicitzaré anglicitzaríem anglicitzaríeu anglicitzassen anglicitzasses anglicitzassin anglicitzassis anglicitzat anglicitzats anglicitzau anglicitzava anglicitzaven anglicitzaves anglicitze anglicitzem anglicitzen anglicitzes anglicitzessen anglicitzesses anglicitzessin anglicitzessis anglicitzeu anglicitzi anglicitzin anglicitzis anglicitzo anglicitzà anglicitzàrem anglicitzàreu anglicitzàs anglicitzàssem anglicitzàsseu anglicitzàssim anglicitzàssiu anglicitzàvem anglicitzàveu anglicitzés anglicitzéssem anglicitzésseu anglicitzéssim anglicitzéssiu anglicitzí bal bal (1) occ sept val v
angliciser

angloamericà /ˌaŋ.ɡɫo.a.me.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫo.ə.mə.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫu.ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
anglo-américain
Relatiu als anglesos i els seus descendents establerts a Amèrica.
Relatiu a Anglaterra i a Amèrica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
anglo-saxon
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
Anglo-Saxon
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ adj masc
anglais
Pertanyent o relatiu a Anglaterra.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
anglais
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
anglo-saxon

anglès mitjà n masc
moyen anglais

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
angoisse

angoixar /aŋ.ɡojˈʃa/ /aŋ.ɡojˈʃaɾ/ /aŋ.ɡoˈʃa/ /əŋ.ɡoˈʃa/ /əŋ.ɡuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg angoix angoixa angoixada angoixades angoixam angoixant angoixar angoixara angoixaran angoixarem angoixaren angoixares angoixareu angoixaria angoixarien angoixaries angoixarà angoixaràs angoixaré angoixaríem angoixaríeu angoixassen angoixasses angoixassin angoixassis angoixat angoixats angoixau angoixava angoixaven angoixaves angoixe angoixem angoixen angoixes angoixessen angoixesses angoixessin angoixessis angoixeu angoixi angoixin angoixis angoixo angoixà angoixàrem angoixàreu angoixàs angoixàssem angoixàsseu angoixàssim angoixàssiu angoixàvem angoixàveu angoixés angoixéssem angoixésseu angoixéssim angoixéssiu angoixí bal bal (1) occ sept val v
angoisser

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ n fem
angora

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
anguille

anguila elèctrica n fem
anguille électrique

angularment /aŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ /əŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /əŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ adv
angulairement

anguniejar /aŋ.ɡu.ni.eˈd͡ʒa/ /aŋ.ɡu.ni.eˈd͡ʒaɾ/ /aŋ.ɡu.ni.eˈʒa/ /əŋ.ɡu.ni.əˈd͡ʒa/ /əŋ.ɡu.ni.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anguniege anguniegem anguniegen angunieges anguniegessen anguniegesses anguniegessin anguniegessis anguniegeu anguniegi anguniegin anguniegis anguniegés anguniegéssem anguniegésseu anguniegéssim anguniegéssiu anguniegí angunieig angunieja anguniejada anguniejades anguniejam anguniejant anguniejar anguniejara anguniejaran anguniejarem anguniejaren anguniejares anguniejareu anguniejaria anguniejarien anguniejaries anguniejarà anguniejaràs anguniejaré anguniejaríem anguniejaríeu anguniejassen anguniejasses anguniejassin anguniejassis anguniejat anguniejats anguniejau anguniejava anguniejaven anguniejaves anguniejo anguniejà anguniejàrem anguniejàreu anguniejàs anguniejàssem anguniejàsseu anguniejàssim anguniejàssiu anguniejàvem anguniejàveu bal bal (1) occ sept val v
angoisser
Produir angúnia.
(pronominal) Posar-se anguniós.

angèlicament /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ adv
angéliquement

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
anxiété

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ n masc
désir

anhelar /a.neˈɫa/ /a.neˈɫaɾ/ /ə.nəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anhel anhela anhelada anhelades anhelam anhelant anhelar anhelara anhelaran anhelarem anhelaren anhelares anhelareu anhelaria anhelarien anhelaries anhelarà anhelaràs anhelaré anhelaríem anhelaríeu anhelassen anhelasses anhelassin anhelassis anhelat anhelats anhelau anhelava anhelaven anhelaves anhele anhelem anhelen anheles anhelessen anhelesses anhelessin anhelessis anheleu anheli anhelin anhelis anhelo anhelà anhelàrem anhelàreu anhelàs anhelàssem anhelàsseu anhelàssim anhelàssiu anhelàvem anhelàveu anhelés anheléssem anhelésseu anheléssim anheléssiu anhelí bal bal (1) occ sept val v
désirer

anhelosament /a.neˌɫo.zaˈmen/ /a.neˌɫo.zaˈment/ /ə.nəˌɫo.zəˈmen/ /ə.nəˌɫo.zəˈment/ adv
avidement

anihilar /a.ni.iˈɫa/ /a.ni.iˈɫaɾ/ /ə.ni.iˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anihil anihila anihilada anihilades anihilam anihilant anihilar anihilara anihilaran anihilarem anihilaren anihilares anihilareu anihilaria anihilarien anihilaries anihilarà anihilaràs anihilaré anihilaríem anihilaríeu anihilassen anihilasses anihilassin anihilassis anihilat anihilats anihilau anihilava anihilaven anihilaves anihile anihilem anihilen anihiles anihilessen anihilesses anihilessin anihilessis anihileu anihili anihilin anihilis anihilo anihilà anihilàrem anihilàreu anihilàs anihilàssem anihilàsseu anihilàssim anihilàssiu anihilàvem anihilàveu anihilés anihiléssem anihilésseu anihiléssim anihiléssiu anihilí bal bal (1) occ sept val v
annhilier
Reduir a no res.
annihiler
Destruir o arruïnar enterament.

animació n fem
animation

animació a la lectura n fem
encouragement à la lecture

animació d'esquelet n fem
animation par squelette

animació de personatges n fem
animation de personnages

animació per interpolació n fem
animation par image clé

animació per vèrtexs n fem
animation des sommets

animació sociocultural n fem
animation socioculturelle

animador /a.ni.maˈðo/ /a.ni.maˈðoɾ/ /ə.ni.məˈðo/ n masc
chef de claque

animador sociocultural n masc
animateur socioculturel

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
animal

animalisme /a.ni.maˈɫiz.me/ /ə.ni.məˈɫiz.mə/ n masc
animalisme

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ adj
animaliste
Referent a l’animalisme.

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ n neut
animaliste
Activista de l’animalisme.
animalier
(arts) Artista que representa figures d’animals.

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anim anima animada animades animam animant animar animara animaran animarem animaren animares animareu animaria animarien animaries animarà animaràs animaré animaríem animaríeu animassen animasses animassin animassis animat animats animau animava animaven animaves anime animem animen animes animessen animesses animessin animessis animeu animi animin animis animo animà animàrem animàreu animàs animàssem animàsseu animàssim animàssiu animàvem animàveu animés animéssem animésseu animéssim animéssiu animí bal bal (1) occ sept val v
animer
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

animosament /a.niˌmo.zaˈmen/ /a.niˌmo.zaˈment/ /ə.niˌmo.zəˈmen/ /ə.niˌmo.zəˈment/ adv
courageusement

anisar /a.niˈza/ /a.niˈzaɾ/ /ə.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anisa anisada anisades anisam anisant anisar anisara anisaran anisarem anisaren anisares anisareu anisaria anisarien anisaries anisarà anisaràs anisaré anisaríem anisaríeu anisassen anisasses anisassin anisassis anisat anisats anisau anisava anisaven anisaves anise anisem anisen anises anisessen anisesses anisessin anisessis aniseu anisi anisin anisis aniso anisà anisàrem anisàreu anisàs anisàssem anisàsseu anisàssim anisàssiu anisàvem anisàveu anisés aniséssem anisésseu aniséssim aniséssiu anisí anís bal bal (1) occ sept val v
aniser

anisat /a.niˈzat/ /ə.niˈzat/ adj masc
anisé
Compost o adobat amb anís.

aniso- prefix
aniso-

anisocòria /a.ni.zoˈkɔ.ɾi.a/ /ə.ni.zoˈkɔ.ɾi.ə/ /ə.ni.zuˈkɔ.ɾi.ə/ n fem
anisocorie

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
soir
Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anivell anivella anivellada anivellades anivellam anivellant anivellar anivellara anivellaran anivellarem anivellaren anivellares anivellareu anivellaria anivellarien anivellaries anivellarà anivellaràs anivellaré anivellaríem anivellaríeu anivellassen anivellasses anivellassin anivellassis anivellat anivellats anivellau anivellava anivellaven anivellaves anivelle anivellem anivellen anivelles anivellessen anivellesses anivellessin anivellessis anivelleu anivelli anivellin anivellis anivello anivellà anivellàrem anivellàreu anivellàs anivellàssem anivellàsseu anivellàssim anivellàssiu anivellàvem anivellàveu anivellés anivelléssem anivellésseu anivelléssim anivelléssiu anivellí bal bal (1) occ sept val v
niveler
Posar un pla en posició horitzontal justa.
niveau
Posar en equilibri o igualtat qualsevol cosa material.

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
anniversaire
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
(en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
anion

annals /anˈnaɫs/ /ənˈnaɫs/ n masc
annales

annex /anˈnɛks/ /ənˈnɛks/ adj masc
annexe

annexar /an.nekˈsa/ /an.nekˈsaɾ/ /ən.nəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. annex annexa annexada annexades annexam annexant annexar annexara annexaran annexarem annexaren annexares annexareu annexaria annexarien annexaries annexarà annexaràs annexaré annexaríem annexaríeu annexassen annexasses annexassin annexassis annexat annexats annexau annexava annexaven annexaves annexe annexem annexen annexes annexessen annexesses annexessin annexessis annexeu annexi annexin annexis annexo annexà annexàrem annexàreu annexàs annexàssem annexàsseu annexàssim annexàssiu annexàvem annexàveu annexés annexéssem annexésseu annexéssim annexéssiu annexí bal bal (1) occ sept val v
annexer

annexionar /an.nek.si.oˈna/ /an.nek.si.oˈnaɾ/ /ən.nək.si.oˈna/ /ən.nək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. annexion annexiona annexionada annexionades annexionam annexionant annexionar annexionara annexionaran annexionarem annexionaren annexionares annexionareu annexionaria annexionarien annexionaries annexionarà annexionaràs annexionaré annexionaríem annexionaríeu annexionassen annexionasses annexionassin annexionassis annexionat annexionats annexionau annexionava annexionaven annexionaves annexione annexionem annexionen annexiones annexionessen annexionesses annexionessin annexionessis annexioneu annexioni annexionin annexionis annexiono annexionà annexionàrem annexionàreu annexionàs annexionàssem annexionàsseu annexionàssim annexionàssiu annexionàvem annexionàveu annexionés annexionéssem annexionésseu annexionéssim annexionéssiu annexioní bal bal (1) occ sept val v
annexer

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
annexion

anoditzar /a.no.ðiˈd͡za/ /a.no.ðiˈza/ /a.no.ðiˈzaɾ/ /ə.no.ðiˈd͡za/ /ə.nu.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anoditz anoditza anoditzada anoditzades anoditzam anoditzant anoditzar anoditzara anoditzaran anoditzarem anoditzaren anoditzares anoditzareu anoditzaria anoditzarien anoditzaries anoditzarà anoditzaràs anoditzaré anoditzaríem anoditzaríeu anoditzassen anoditzasses anoditzassin anoditzassis anoditzat anoditzats anoditzau anoditzava anoditzaven anoditzaves anoditze anoditzem anoditzen anoditzes anoditzessen anoditzesses anoditzessin anoditzessis anoditzeu anoditzi anoditzin anoditzis anoditzo anoditzà anoditzàrem anoditzàreu anoditzàs anoditzàssem anoditzàsseu anoditzàssim anoditzàssiu anoditzàvem anoditzàveu anoditzés anoditzéssem anoditzésseu anoditzéssim anoditzéssiu anoditzí bal bal (1) occ sept val v
anodiser

anodí /a.noˈði/ /ə.noˈði/ /ə.nuˈði/ adj masc
anodin

anomenada /a.no.meˈna.ða/ /ə.no.məˈna.ðə/ /ə.nu.məˈna.ðə/ n fem
renom

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anomena anomenada anomenades anomenam anomenant anomenar anomenara anomenaran anomenarem anomenaren anomenares anomenareu anomenaria anomenarien anomenaries anomenarà anomenaràs anomenaré anomenaríem anomenaríeu anomenassen anomenasses anomenassin anomenassis anomenat anomenats anomenau anomenava anomenaven anomenaves anomene anomenem anomenen anomenes anomenessen anomenesses anomenessin anomenessis anomeneu anomeni anomenin anomenis anomeno anomenà anomenàrem anomenàreu anomenàs anomenàssem anomenàsseu anomenàssim anomenàssiu anomenàvem anomenàveu anomenés anomenéssem anomenésseu anomenéssim anomenéssiu anomení anomèn bal bal (1) occ sept val v
nommer
Posar nom.
appeler
Designar a alguna persona o cosa pel seu nom.

anonimitzar /a.no.ni.miˈd͡za/ /a.no.ni.miˈza/ /a.no.ni.miˈzaɾ/ /ə.no.ni.miˈd͡za/ /ə.nu.ni.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anonimitz anonimitza anonimitzada anonimitzades anonimitzam anonimitzant anonimitzar anonimitzara anonimitzaran anonimitzarem anonimitzaren anonimitzares anonimitzareu anonimitzaria anonimitzarien anonimitzaries anonimitzarà anonimitzaràs anonimitzaré anonimitzaríem anonimitzaríeu anonimitzassen anonimitzasses anonimitzassin anonimitzassis anonimitzat anonimitzats anonimitzau anonimitzava anonimitzaven anonimitzaves anonimitze anonimitzem anonimitzen anonimitzes anonimitzessen anonimitzesses anonimitzessin anonimitzessis anonimitzeu anonimitzi anonimitzin anonimitzis anonimitzo anonimitzà anonimitzàrem anonimitzàreu anonimitzàs anonimitzàssem anonimitzàsseu anonimitzàssim anonimitzàssiu anonimitzàvem anonimitzàveu anonimitzés anonimitzéssem anonimitzésseu anonimitzéssim anonimitzéssiu anonimitzí bal bal (1) occ sept val v
anonymiser

anonàcies /a.noˈna.si.es/ /ə.noˈna.si.əs/ /ə.nuˈna.si.əs/ n fem
anonacées

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
anormal

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
anormalité

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anorexie

anorèxia nerviosa n fem
anoréxie mentale anorexie mentale

anotació /a.no.ta.siˈo/ /ə.no.tə.siˈo/ /ə.nu.tə.siˈo/ n fem
annotation

anotador n masc
marqueur
(esquaix, bàdminton) Auxiliar d'un àrbitre encarregat de controlar el marcador.

anotar /a.noˈta/ /a.noˈtaɾ/ /ə.noˈta/ /ə.nuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anot anota anotada anotades anotam anotant anotar anotara anotaran anotarem anotaren anotares anotareu anotaria anotarien anotaries anotarà anotaràs anotaré anotaríem anotaríeu anotassen anotasses anotassin anotassis anotat anotats anotau anotava anotaven anotaves anote anotem anoten anotes anotessen anotesses anotessin anotessis anoteu anoti anotin anotis anoto anotà anotàrem anotàreu anotàs anotàssem anotàsseu anotàssim anotàssiu anotàvem anotàveu anotés anotéssem anotésseu anotéssim anotéssiu anotí bal bal (1) occ sept val v
noter
Prendre nota per escrit de quelcom.
marquer
Posar, escriure, marques o notes en un escrit, una llista, etc.
(basquetbol) Aconseguir un nombre determinat de punts o de cistelles.

anquejar /aŋ.keˈd͡ʒa/ /aŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /aŋ.keˈʒa/ /əŋ.kəˈd͡ʒa/ /əŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anquege anquegem anquegen anqueges anquegessen anquegesses anquegessin anquegessis anquegeu anquegi anquegin anquegis anquegés anquegéssem anquegésseu anquegéssim anquegéssiu anquegí anqueig anqueja anquejada anquejades anquejam anquejant anquejar anquejara anquejaran anquejarem anquejaren anquejares anquejareu anquejaria anquejarien anquejaries anquejarà anquejaràs anquejaré anquejaríem anquejaríeu anquejassen anquejasses anquejassin anquejassis anquejat anquejats anquejau anquejava anquejaven anquejaves anquejo anquejà anquejàrem anquejàreu anquejàs anquejàssem anquejàsseu anquejàssim anquejàssiu anquejàvem anquejàveu bal bal (1) occ sept val v
hancher

anquilosar /aŋ.ki.ɫoˈza/ /aŋ.ki.ɫoˈzaɾ/ /əŋ.ki.ɫoˈza/ /əŋ.ki.ɫuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anquilosa anquilosada anquilosades anquilosam anquilosant anquilosar anquilosara anquilosaran anquilosarem anquilosaren anquilosares anquilosareu anquilosaria anquilosarien anquilosaries anquilosarà anquilosaràs anquilosaré anquilosaríem anquilosaríeu anquilosassen anquilosasses anquilosassin anquilosassis anquilosat anquilosats anquilosau anquilosava anquilosaven anquilosaves anquilose anquilosem anquilosen anquiloses anquilosessen anquilosesses anquilosessin anquilosessis anquiloseu anquilosi anquilosin anquilosis anquiloso anquilosà anquilosàrem anquilosàreu anquilosàs anquilosàssem anquilosàsseu anquilosàssim anquilosàssiu anquilosàvem anquilosàveu anquilosés anquiloséssem anquilosésseu anquiloséssim anquiloséssiu anquilosí anquilòs bal bal (1) occ sept val v
ankyloser

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
anse
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.
Badia petita.

ansiejar /an.si.eˈd͡ʒa/ /an.si.eˈd͡ʒaɾ/ /an.si.eˈʒa/ /ən.si.əˈd͡ʒa/ /ən.si.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ansiege ansiegem ansiegen ansieges ansiegessen ansiegesses ansiegessin ansiegessis ansiegeu ansiegi ansiegin ansiegis ansiegés ansiegéssem ansiegésseu ansiegéssim ansiegéssiu ansiegí ansieig ansieja ansiejada ansiejades ansiejam ansiejant ansiejar ansiejara ansiejaran ansiejarem ansiejaren ansiejares ansiejareu ansiejaria ansiejarien ansiejaries ansiejarà ansiejaràs ansiejaré ansiejaríem ansiejaríeu ansiejassen ansiejasses ansiejassin ansiejassis ansiejat ansiejats ansiejau ansiejava ansiejaven ansiejaves ansiejo ansiejà ansiejàrem ansiejàreu ansiejàs ansiejàssem ansiejàsseu ansiejàssim ansiejàssiu ansiejàvem ansiejàveu bal bal (1) occ sept val v
covoiter

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
anxiété

ansiosament /an.siˌo.zaˈmen/ /an.siˌo.zaˈment/ /ən.siˌo.zəˈmen/ /ən.siˌo.zəˈment/ adv
anxieusement

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
anxieux

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
orignal élan
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.
chamois
Color marró ataronjat com el cuir de certs animals.

antecedentment /an.te.seˌðemˈmen/ /an.te.seˌðemˈment/ /ən.tə.səˌðemˈmen/ /ən.tə.səˌðemˈment/ adv
antécédemment

antecedir /an.te.seˈði/ /an.te.seˈðiɾ/ /ən.tə.səˈði/ antecedeix antecedeixen antecedeixes antecedeixi antecedeixin antecedeixis antecedeixo antecedesc antecedesqui antecedesquin antecedesquis antecedia antecedida antecedides antecedien antecedies antecediguem antecedigueu antecedim antecedint antecedir antecedira antecediran antecedirem antecediren antecedires antecedireu antecediria antecedirien antecediries antecedirà antecediràs antecediré antecediríem antecediríeu antecedisc antecedisca antecedisquen antecedisques antecedissen antecedisses antecedissin antecedissis antecedit antecedits antecediu antecedix antecedixen antecedixes antecedixo antecedí antecedíem antecedíeu antecedírem antecedíreu antecedís antecedíssem antecedísseu antecedíssim antecedíssiu bal n-occ occ sept val v
devancer

antedatar /ˌan.te.ðaˈta/ /ˌan.te.ðaˈtaɾ/ /ˌan.tə.ðəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. antedat antedata antedatada antedatades antedatam antedatant antedatar antedatara antedataran antedatarem antedataren antedatares antedatareu antedataria antedatarien antedataries antedatarà antedataràs antedataré antedataríem antedataríeu antedatassen antedatasses antedatassin antedatassis antedatat antedatats antedatau antedatava antedataven antedataves antedate antedatem antedaten antedates antedatessen antedatesses antedatessin antedatessis antedateu antedati antedatin antedatis antedato antedatà antedatàrem antedatàreu antedatàs antedatàssem antedatàsseu antedatàssim antedatàssiu antedatàvem antedatàveu antedatés antedatéssem antedatésseu antedatéssim antedatéssiu antedatí bal bal (1) occ sept val v
antidater

antemur n masc
avantmur

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
antenne
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anteposar /ˌan.te.poˈza/ /ˌan.te.poˈzaɾ/ /ˌan.tə.poˈza/ /ˌan.tə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anteposa anteposada anteposades anteposam anteposant anteposar anteposara anteposaran anteposarem anteposaren anteposares anteposareu anteposaria anteposarien anteposaries anteposarà anteposaràs anteposaré anteposaríem anteposaríeu anteposassen anteposasses anteposassin anteposassis anteposat anteposats anteposau anteposava anteposaven anteposaves antepose anteposem anteposen anteposes anteposessen anteposesses anteposessin anteposessis anteposeu anteposi anteposin anteposis anteposo anteposà anteposàrem anteposàreu anteposàs anteposàssem anteposàsseu anteposàssim anteposàssiu anteposàvem anteposàveu anteposés anteposéssem anteposésseu anteposéssim anteposéssiu anteposí antepòs bal bal (1) occ sept val v
antéposer
Posar davant.

anteridi /an.teˈɾi.ði/ /ən.təˈɾi.ði/ n masc
anthéridie

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
anterieur

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
antérieurement

antialiàsing n masc
anticrénelage

antibel·licisme /an.ti.beɫ.ɫiˈsiz.me/ /an.ti.βe.ɫiˈsiz.me/ /ən.ti.bəɫ.ɫiˈsiz.mə/ /ən.ti.βə.ɫiˈsiz.mə/ /ən.ti.βəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
antibellicisme

antibiòtic n masc
antibiotique

antic alumne n masc
ancien élève

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
anticapitalisme

anticatalanisme /ˌan.ti.ka.ta.laˈniz.me/ /ˌan.ti.kə.tə.ləˈniz.mə/ n masc
anticatalanisme

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
anticipation

anticipar /an.ti.siˈpa/ /an.ti.siˈpaɾ/ /ən.ti.siˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anticip anticipa anticipada anticipades anticipam anticipant anticipar anticipara anticiparan anticiparem anticiparen anticipares anticipareu anticiparia anticiparien anticiparies anticiparà anticiparàs anticiparé anticiparíem anticiparíeu anticipassen anticipasses anticipassin anticipassis anticipat anticipats anticipau anticipava anticipaven anticipaves anticipe anticipem anticipen anticipes anticipessen anticipesses anticipessin anticipessis anticipeu anticipi anticipin anticipis anticipo anticipà anticipàrem anticipàreu anticipàs anticipàssem anticipàsseu anticipàssim anticipàssiu anticipàvem anticipàveu anticipés anticipéssem anticipésseu anticipéssim anticipéssiu anticipí bal bal (1) occ sept val v
anticiper
Fer alguna cosa abans del temps regular o assenyalat.
devancer
(pronominal) Avançar-se a algú altre.

anticlerical /ˌan.ti.kɫe.ɾiˈkaɫ/ /ˌan.ti.kɫə.ɾiˈkaɫ/ adj
anticlérical

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ adj
anticoagulant

anticolinèrgic /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ˌan.ti.ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ n fem
anticholinergique

anticomunisme /ˌan.ti.ko.muˈniz.me/ /ˌan.ti.ko.muˈniz.mə/ /ˌan.ti.ku.muˈniz.mə/ n masc
anticommunisme

anticonstitucionalment /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
anticonstitutionnellement

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
anticorps

antiestètic /ˌan.ti.esˈtɛ.tik/ /ˌan.tisˈtɛ.tik/ adj masc
antiesthétique

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
antifascisme

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antiféminisme

antigalla /an.tiˈɣa.ʎa/ /ən.tiˈɣa.jə/ /ən.tiˈɣa.ʎə/ n fem
antiquaille

antigament /anˌti.ɣaˈmen/ /anˌti.ɣaˈment/ /ənˌti.ɣəˈmen/ /ənˌti.ɣəˈment/ adv
anciennement

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
antiquité

antihemorroidal /an.ti.e.mo.rojˈðaɫ/ /ən.ti.ə.mo.rojˈðaɫ/ /ən.ti.ə.mu.rujˈðaɫ/ adj
antihémorroïdal

antijoc /ˌan.tiˈd͡ʒɔk/ /ˌan.tiˈʒɔk/ n masc
antijeu

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antimoine

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ n masc
antineutron

antinòmia pedagògica n fem
antinomie pédagogique

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
antipartícule antiparticule

antiparèmia n fem
proverbe contradictoire

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
antipathie

antipedagogia n fem
anti-pédagogie

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
antiproton

antipàtic /an.tiˈpa.tik/ /ən.tiˈpa.tik/ adj masc
antippathique

antiquark /ˌan.tiˈkwark/ n masc
antiquark

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antisémitisme anti-sémitisme

antitragus /ˌan.tiˈtɾa.ɣus/ n masc
antitrague

antivibrador /ˌan.ti.vi.bɾaˈðoɾ/ /ˌan.ti.vi.bɾəˈðo/ /ˌan.ti.βi.βɾaˈðo/ /ˌan.ti.βi.βɾaˈðoɾ/ /ˌan.ti.βi.βɾəˈðo/ n masc
antivibrateur

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
anthologie

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ n fem
antonomase

antracnosi /an.tɾaŋˈnɔ.zi/ /an.tɾaɡˈnɔ.zi/ /ən.tɾəŋˈnɔ.zi/ n fem
anthracnose

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ n masc
antre
(geografia) cova
(anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
anthropocentrisme

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
anthropologie

antropologia cultural n fem
anthropologie culturelle

antropologia social n fem
anthropologie sociale

antroponímia /an.tɾo.poˈni.mi.a/ /ən.tɾo.poˈni.mi.ə/ /ən.tɾu.puˈni.mi.ə/ n fem
anthroponymie

antropotopònim /an.tɾo.po.toˈpɔ.nim/ /ən.tɾo.po.toˈpɔ.nim/ /ən.tɾu.pu.tuˈpɔ.nim/ n masc
anthropotoponyme

antropònim /an.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾuˈpɔ.nim/ n masc
anthroponyme

antrosol /an.tɾoˈsɔɫ/ /ən.tɾoˈsɔɫ/ /ən.tɾuˈsɔɫ/ n masc
anthrosol

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
antidote contrepoison

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antilope

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n masc
antipode
Punt de la Terra diametralment oposat a un altre.

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antipode
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antípodes /anˈti.po.ðes/ /ənˈti.pu.ðəs/ n masc
antipodes
Regió de la Terra situada diametralment oposada, en especial Nova Zelanda i Austràlia.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antonyme
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
annuel

anualment /a.nuˌaɫˈmen/ /a.nuˌaɫˈment/ /ə.nuˌaɫˈmen/ /ə.nuˌaɫˈment/ adv
annuellement

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
annulaire
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ n masc
annulaire
(anatomia) Quart dit de la mà entre el dit del cor i el menovell.

anul·lació /a.nu.ɫa.siˈo/ /a.nuɫ.ɫa.siˈo/ /ə.nu.ɫə.siˈo/ /ə.nuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
annulation

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anul anul·la anul·lada anul·lades anul·lam anul·lant anul·lar anul·lara anul·laran anul·larem anul·laren anul·lares anul·lareu anul·laria anul·larien anul·laries anul·larà anul·laràs anul·laré anul·laríem anul·laríeu anul·lassen anul·lasses anul·lassin anul·lassis anul·lat anul·lats anul·lau anul·lava anul·laven anul·laves anul·le anul·lem anul·len anul·les anul·lessen anul·lesses anul·lessin anul·lessis anul·leu anul·li anul·lin anul·lis anul·lo anul·là anul·làrem anul·làreu anul·làs anul·làssem anul·làsseu anul·làssim anul·làssiu anul·làvem anul·làveu anul·lés anul·léssem anul·lésseu anul·léssim anul·léssiu anul·lí bal bal (1) occ sept val v
annuller
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
annonce
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
publicité annonce
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciador oficial n masc
annonceur

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
annonciateur
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.
annonceur
Empresa o persona que anuncia un producte o servei amb propòsit publicitari.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anuncia anunciada anunciades anunciam anunciant anunciar anunciara anunciaran anunciarem anunciaren anunciares anunciareu anunciaria anunciarien anunciaries anunciarà anunciaràs anunciaré anunciaríem anunciaríeu anunciassen anunciasses anunciassin anunciassis anunciat anunciats anunciau anunciava anunciaven anunciaves anuncie anunciem anuncien anuncies anunciessen anunciesses anunciessin anunciessis anuncieu anuncii anuncio anuncià anunciàrem anunciàreu anunciàs anunciàssem anunciàsseu anunciàssim anunciàssiu anunciàvem anunciàveu anunciés anunciéssem anunciésseu anunciéssim anunciéssiu anuncií anunciï anunciïn anunciïs bal bal (1) occ sept val v
annoncer
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.
(esports de raqueta) Comunicar en veu alta, l'àrbitre o el jutge de cadira, la puntuació obtinguda al llarg d'un partit, les accions no vàlides, etc.

anus /ˈa.nus/ n masc
anus

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
anchois

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
an année
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.

any de la picor n
belle lurette

any de traspàs n masc
année bissextile

any sabàtic n masc
année sabbatique

anyal /aˈɲaɫ/ /əˈɲaɫ/ adj
annuel

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
agneau

anyellar /a.ɲeˈʎa/ /a.ɲeˈʎaɾ/ /ə.ɲəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anyell anyella anyellada anyellades anyellam anyellant anyellar anyellara anyellaran anyellarem anyellaren anyellares anyellareu anyellaria anyellarien anyellaries anyellarà anyellaràs anyellaré anyellaríem anyellaríeu anyellassen anyellasses anyellassin anyellassis anyellat anyellats anyellau anyellava anyellaven anyellaves anyelle anyellem anyellen anyelles anyellessen anyellesses anyellessin anyellessis anyelleu anyelli anyellin anyellis anyello anyellà anyellàrem anyellàreu anyellàs anyellàssem anyellàsseu anyellàssim anyellàssiu anyellàvem anyellàveu anyellés anyelléssem anyellésseu anyelléssim anyelléssiu anyellí bal bal (1) occ sept val v
agneler

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
ans
Forma plural de any.

anys i panys n
belle lurette

anyí /aˈɲi/ /əˈɲi/ adj masc
agnelin
Referit a l’anyell.

anyí /aˈɲi/ /əˈɲi/ n masc
agneline
Llana d’anyell.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
analogue

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
analyse
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.
aperçu
(videojocs) Article que es publica en revistes, diaris o llocs web especialitzats, en què s'expliquen les característiques bàsiques d'un videojoc, generalment sense fer-ne crítica.

anàlisi clínica n fem
analyse clinique

anàlisi conceptual n fem
analyse conceptuelle

anàlisi d'agrupaments n fem
analyse de grappes

anàlisi d'errors n fem
analyse d'erreurs

anàlisi d'ítems n fem
analyse d'items

anàlisi de contingut n fem
analyse de contenu

anàlisi de la interacció n fem
analyse de l'interaction

anàlisi de variància n fem
analyse de la variance

anàlisi del discurs n fem
analyse du discours

anàlisi discriminant n fem
analyse discriminante

anàlisi documental n fem
analyse documentaire

anàlisi factorial n fem
analyse factorielle

anàlisi institucional n fem
analyse institutionnelle

anàlisi post mortem n fem
analyse

anàlisi qualitativa de dades n fem
analyse qualitative de données

anàlisi quantitativa de dades n fem
analyse quantitative de données

anàrquicament /aˌnar.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈment/ /əˌnar.ki.kəˈmen/ /əˌnaɾ.ki.kəˈment/ adv
anarchiquement

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
anecdote

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anémie

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
anis anisette
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

anòmalament /aˌnɔ.ma.ɫaˈmen/ /aˌnɔ.ma.ɫaˈment/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈmen/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈment/ adv
anormalement

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
anonyme
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ n masc
anonyme
Autor desconegut.
lettre anonyme
Missatge escrit que no està signat pel seu autor.

anònimament /aˌnɔ.ni.maˈmen/ /aˌnɔ.ni.maˈment/ /əˌnɔ.ni.məˈmen/ /əˌnɔ.ni.məˈment/ adv
anonymement

aombrar /a.omˈbɾa/ /a.omˈbɾaɾ/ /ə.omˈbɾa/ /ə.umˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aombr aombra aombrada aombrades aombram aombrant aombrar aombrara aombraran aombrarem aombraren aombrares aombrareu aombraria aombrarien aombraries aombrarà aombraràs aombraré aombraríem aombraríeu aombrassen aombrasses aombrassin aombrassis aombrat aombrats aombrau aombrava aombraven aombraves aombre aombrem aombren aombres aombressen aombresses aombressin aombressis aombreu aombri aombrin aombris aombro aombrà aombràrem aombràreu aombràs aombràssem aombràsseu aombràssim aombràssiu aombràvem aombràveu aombrés aombréssem aombrésseu aombréssim aombréssiu aombrí bal bal (1) occ sept val v
ombrager
Fer ombra una cosa a altra.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorte

apadrinar /a.pa.ðɾiˈna/ /a.pa.ðɾiˈnaɾ/ /ə.pə.ðɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apadrina apadrinada apadrinades apadrinam apadrinant apadrinar apadrinara apadrinaran apadrinarem apadrinaren apadrinares apadrinareu apadrinaria apadrinarien apadrinaries apadrinarà apadrinaràs apadrinaré apadrinaríem apadrinaríeu apadrinassen apadrinasses apadrinassin apadrinassis apadrinat apadrinats apadrinau apadrinava apadrinaven apadrinaves apadrine apadrinem apadrinen apadrines apadrinessen apadrinesses apadrinessin apadrinessis apadrineu apadrini apadrinin apadrinis apadrino apadrinà apadrinàrem apadrinàreu apadrinàs apadrinàssem apadrinàsseu apadrinàssim apadrinàssiu apadrinàvem apadrinàveu apadrinés apadrinéssem apadrinésseu apadrinéssim apadrinéssiu apadriní apadrín bal bal (1) occ sept val v
parrain
Fer de padrí en algun acte públic.

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
éteindre
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

apagesat /a.pa.d͡ʒeˈzat/ /a.pa.ʒeˈzat/ /ə.pə.ʒəˈzat/ adj masc
campagnard

apaivagar /a.paj.vaˈɣaɾ/ /a.paj.βaˈɣa/ /ə.pəj.vəˈɣa/ /ə.pəj.βəˈɣa/ apaivaga apaivagada apaivagades apaivagant apaivagar apaivagaran apaivagarem apaivagaren apaivagares apaivagareu apaivagaria apaivagarien apaivagaries apaivagarà apaivagaràs apaivagaré apaivagaríem apaivagaríeu apaivagat apaivagats apaivagava apaivagaven apaivagaves apaivago apaivaguem apaivaguen apaivagues apaivaguessen apaivaguesses apaivaguessin apaivaguessis apaivagueu apaivagui apaivaguin apaivaguis apaivagués apaivaguéssem apaivaguésseu apaivaguéssim apaivaguéssiu apaivaguí apaivagà apaivagàrem apaivagàreu apaivagàvem apaivagàveu sept v
pacifier

apallar /a.paˈʎa/ /a.paˈʎaɾ/ /ə.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apall apalla apallada apallades apallam apallant apallar apallara apallaran apallarem apallaren apallares apallareu apallaria apallarien apallaries apallarà apallaràs apallaré apallaríem apallaríeu apallassen apallasses apallassin apallassis apallat apallats apallau apallava apallaven apallaves apalle apallem apallen apalles apallessen apallesses apallessin apallessis apalleu apalli apallin apallis apallo apallà apallàrem apallàreu apallàs apallàssem apallàsseu apallàssim apallàssiu apallàvem apallàveu apallés apalléssem apallésseu apalléssim apalléssiu apallí bal bal (1) occ sept val v
affourager

apallissar /a.pa.ʎiˈsa/ /a.pa.ʎiˈsaɾ/ /ə.pə.ʎiˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apallissa apallissada apallissades apallissam apallissant apallissar apallissara apallissaran apallissarem apallissaren apallissares apallissareu apallissaria apallissarien apallissaries apallissarà apallissaràs apallissaré apallissaríem apallissaríeu apallissassen apallissasses apallissassin apallissassis apallissat apallissats apallissau apallissava apallissaven apallissaves apallisse apallissem apallissen apallisses apallissessen apallissesses apallissessin apallissessis apallisseu apallissi apallissin apallissis apallisso apallissà apallissàrem apallissàreu apallissàs apallissàssem apallissàsseu apallissàssim apallissàssiu apallissàvem apallissàveu apallissés apallisséssem apallissésseu apallisséssim apallisséssiu apallissí apallís bal bal (1) occ sept val v
rosser

apamar /a.paˈma/ /a.paˈmaɾ/ /ə.pəˈma/ apama apamada apamades apamant apamar apamaran apamarem apamaren apamares apamareu apamaria apamarien apamaries apamarà apamaràs apamaré apamaríem apamaríeu apamat apamats apamava apamaven apamaves apame apamem apamen apames apamessen apamesses apamessin apamessis apameu apami apamin apamis apamo apamà apamàrem apamàreu apamàvem apamàveu apamés apaméssem apamésseu apaméssim apaméssiu apamí occ sept v
mesurer à palmes

apanar /a.paˈna/ /a.paˈnaɾ/ /ə.pəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apan apana apanada apanades apanam apanant apanar apanara apanaran apanarem apanaren apanares apanareu apanaria apanarien apanaries apanarà apanaràs apanaré apanaríem apanaríeu apanassen apanasses apanassin apanassis apanat apanats apanau apanava apanaven apanaves apane apanem apanen apanes apanessen apanesses apanessin apanessis apaneu apani apanin apanis apano apanà apanàrem apanàreu apanàs apanàssem apanàsseu apanàssim apanàssiu apanàvem apanàveu apanés apanéssem apanésseu apanéssim apanéssiu apaní bal bal (1) occ sept val v
nourrir

apanyar /a.paˈɲa/ /a.paˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apany apanya apanyada apanyades apanyam apanyant apanyar apanyara apanyaran apanyarem apanyaren apanyares apanyareu apanyaria apanyarien apanyaries apanyarà apanyaràs apanyaré apanyaríem apanyaríeu apanyassen apanyasses apanyassin apanyassis apanyat apanyats apanyau apanyava apanyaven apanyaves apanye apanyem apanyen apanyes apanyessen apanyesses apanyessin apanyessis apanyeu apanyi apanyin apanyis apanyo apanyà apanyàrem apanyàreu apanyàs apanyàssem apanyàsseu apanyàssim apanyàssiu apanyàvem apanyàveu apanyés apanyéssem apanyésseu apanyéssim apanyéssiu apanyí bal bal (1) occ sept val v
arranger

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
vitrine
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparat /a.paˈɾat/ /ə.pəˈɾat/ n masc
apparat

aparat crític n masc
appareil critique

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparc aparca aparcada aparcades aparcam aparcant aparcar aparcara aparcaran aparcarem aparcaren aparcares aparcareu aparcaria aparcarien aparcaries aparcarà aparcaràs aparcaré aparcaríem aparcaríeu aparcassen aparcasses aparcassin aparcassis aparcat aparcats aparcau aparcava aparcaven aparcaves aparco aparcà aparcàrem aparcàreu aparcàs aparcàssem aparcàsseu aparcàssim aparcàssiu aparcàvem aparcàveu aparque aparquem aparquen aparques aparquessen aparquesses aparquessin aparquessis aparqueu aparqui aparquin aparquis aparqués aparquéssem aparquésseu aparquéssim aparquéssiu aparquí bal bal (1) occ sept val v
stationner

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ n masc
préparatif
Prevenció, preparatiu, disposició, reunió d'allò que es necessita per algun objecte.
pompe
Pompa, ostentació.
harnais
Arreus o guarniments de les cavalleries per muntar-les, carregar-les o posar-les a tirar.
apparaux imprimure
(nàutica) Conjunt de veles i altres guarniments de les embarcacions.
moufle
(nàutica) Màquina composta d'uns ternals amb un cap o corda que passa de l'un a l'altre i serveix per alçar coses de pes.

aparell de 24 segons n masc
appareil des 24 secondes

aparell digestiu n masc
système digestif

aparell respiratori n masc
appareil respiratoire

aparellador /a.pa.ɾe.ʎaˈðo/ /a.pa.ɾe.ʎaˈðoɾ/ /ə.pə.ɾə.jəˈðo/ /ə.pə.ɾə.ʎəˈðo/ n masc
aide-architecte
Qui aparella, prepara, disposa.
Professional de la construcció que controla l'execució dels projectes elaborats per l’arquitecte.

aparellar /a.pa.ɾeˈʎa/ /a.pa.ɾeˈʎaɾ/ /ə.pə.ɾəˈja/ /ə.pə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aparell aparella aparellada aparellades aparellam aparellant aparellar aparellara aparellaran aparellarem aparellaren aparellares aparellareu aparellaria aparellarien aparellaries aparellarà aparellaràs aparellaré aparellaríem aparellaríeu aparellassen aparellasses aparellassin aparellassis aparellat aparellats aparellau aparellava aparellaven aparellaves aparelle aparellem aparellen aparelles aparellessen aparellesses aparellessin aparellessis aparelleu aparelli aparellin aparellis aparello aparellà aparellàrem aparellàreu aparellàs aparellàssem aparellàsseu aparellàssim aparellàssiu aparellàvem aparellàveu aparellés aparelléssem aparellésseu aparelléssim aparelléssiu aparellí bal bal (1) occ sept val v
préparer
Preparar, disposar, amanir.
embâter
Posar els aparells a les cavalleries.
agréer
Posar les veles i altres aparells a l'embarcació per tenir-la a punt de poder navegar.
imprimer
Preparar amb el bany o primers colors la tela que s'ha de pintar o la peça que s'ha de daurar.
appareiller
Ajuntar mascle i femella per fer cria, apariar.
apparier
Unir entre si coses iguals o semblants, fent-ne parells.

aparentar /a.pa.ɾenˈta/ /a.pa.ɾenˈtaɾ/ /ə.pə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aparent aparenta aparentada aparentades aparentam aparentant aparentar aparentara aparentaran aparentarem aparentaren aparentares aparentareu aparentaria aparentarien aparentaries aparentarà aparentaràs aparentaré aparentaríem aparentaríeu aparentassen aparentasses aparentassin aparentassis aparentat aparentats aparentau aparentava aparentaven aparentaves aparente aparentem aparenten aparentes aparentessen aparentesses aparentessin aparentessis aparenteu aparenti aparentin aparentis aparento aparentà aparentàrem aparentàreu aparentàs aparentàssem aparentàsseu aparentàssim aparentàssiu aparentàvem aparentàveu aparentés aparentéssem aparentésseu aparentéssim aparentéssiu aparentí bal bal (1) occ sept val v
paraître

aparentment /a.paˌɾemˈmen/ /a.paˌɾemˈment/ /ə.pəˌɾemˈmen/ /ə.pəˌɾemˈment/ adv
apparemment

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
apparence

aparetre /a.paˈɾe.tɾe/ /ə.pəˈɾə.tɾə/ /ə.pəˈɾɛ.tɾə/ aparet apareta aparetem apareten aparetent aparetera apareteren apareteres aparetes aparetessen aparetesses aparetessin aparetessis apareteu apareti aparetia aparetien apareties aparetin aparetis apareto aparetran aparetre aparetrem aparetreu aparetria aparetrien aparetries aparetrà aparetràs aparetré aparetríem aparetríeu aparets aparetuda aparetudes aparetut aparetuts apareté aparetérem aparetéreu aparetés aparetéssem aparetésseu aparetéssim aparetéssiu aparetí aparetíem aparetíeu bal occ sept val v
transplaner

apariament /a.pa.ɾi.aˈmen/ /a.pa.ɾi.aˈment/ /ə.pə.ɾi.əˈmen/ /ə.pə.ɾi.əˈment/ n masc
appariement

aparició sobtada n fem
apparition soudaine

aparroquianar /a.pa.ro.ki.aˈna/ /a.pa.ro.ki.aˈnaɾ/ /ə.pə.ro.ki.əˈna/ /ə.pə.ru.ki.əˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparroquian aparroquiana aparroquianada aparroquianades aparroquianam aparroquianant aparroquianar aparroquianara aparroquianaran aparroquianarem aparroquianaren aparroquianares aparroquianareu aparroquianaria aparroquianarien aparroquianaries aparroquianarà aparroquianaràs aparroquianaré aparroquianaríem aparroquianaríeu aparroquianassen aparroquianasses aparroquianassin aparroquianassis aparroquianat aparroquianats aparroquianau aparroquianava aparroquianaven aparroquianaves aparroquiane aparroquianem aparroquianen aparroquianes aparroquianessen aparroquianesses aparroquianessin aparroquianessis aparroquianeu aparroquiani aparroquianin aparroquianis aparroquiano aparroquianà aparroquianàrem aparroquianàreu aparroquianàs aparroquianàssem aparroquianàsseu aparroquianàssim aparroquianàssiu aparroquianàvem aparroquianàveu aparroquianés aparroquianéssem aparroquianésseu aparroquianéssim aparroquianéssiu aparroquianí bal bal (1) occ sept val v
achalander

apart /aˈpaɾt/ /əˈpaɾt/ n masc
aparté

apartament /a.pal.taˈment/ /a.par.taˈmen/ /a.paɾ.taˈmen/ /a.paɾ.taˈment/ /ə.pər.təˈmen/ /ə.pəɾ.təˈment/ n masc
appartement
Part separada d'un edifici.

apartament turístic n masc
appartement touristique

apartar /a.parˈta/ /a.paɾˈta/ /a.paɾˈtaɾ/ /ə.pərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apart aparta apartada apartades apartam apartant apartar apartara apartaran apartarem apartaren apartares apartareu apartaria apartarien apartaries apartarà apartaràs apartaré apartaríem apartaríeu apartassen apartasses apartassin apartassis apartat apartats apartau apartava apartaven apartaves aparte apartem aparten apartes apartessen apartesses apartessin apartessis aparteu aparti apartin apartis aparto apartà apartàrem apartàreu apartàs apartàssem apartàsseu apartàssim apartàssiu apartàvem apartàveu apartés apartéssem apartésseu apartéssim apartéssiu apartí bal bal (1) occ sept val v
éloigner

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ aparec aparega apareguda aparegudes apareguem apareguen apareguera aparegueren aparegueres aparegues apareguessen apareguesses apareguessin apareguessis aparegueu aparegui apareguin apareguis aparegut apareguts aparegué apareguérem apareguéreu aparegués apareguéssem apareguésseu apareguéssim apareguéssiu apareguí apareix apareixem apareixen apareixent apareixeran apareixerem apareixereu apareixeria apareixerien apareixeries apareixerà apareixeràs apareixeré apareixeríem apareixeríeu apareixes apareixeu apareixia apareixien apareixies apareixíem apareixíeu aparèixer occ val v
apparaitre
Presentar-se a la vista impensadament.
retrouver
Trobar-se allò que es tenia per perdut.

apassionadament /a.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /a.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /ə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /ə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
passionnément

apassionar /a.pa.si.oˈna/ /a.pa.si.oˈnaɾ/ /ə.pə.si.oˈna/ /ə.pə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apassion apassiona apassionada apassionades apassionam apassionant apassionar apassionara apassionaran apassionarem apassionaren apassionares apassionareu apassionaria apassionarien apassionaries apassionarà apassionaràs apassionaré apassionaríem apassionaríeu apassionassen apassionasses apassionassin apassionassis apassionat apassionats apassionau apassionava apassionaven apassionaves apassione apassionem apassionen apassiones apassionessen apassionesses apassionessin apassionessis apassioneu apassioni apassionin apassionis apassiono apassionà apassionàrem apassionàreu apassionàs apassionàssem apassionàsseu apassionàssim apassionàssiu apassionàvem apassionàveu apassionés apassionéssem apassionésseu apassionéssim apassionéssiu apassioní bal bal (1) occ sept val v
passionner

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
apathie

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apedace apedacem apedacen apedaces apedacessen apedacesses apedacessin apedacessis apedaceu apedaci apedacin apedacis apedacés apedacéssem apedacésseu apedacéssim apedacéssiu apedací apedaç apedaça apedaçada apedaçades apedaçam apedaçant apedaçar apedaçara apedaçaran apedaçarem apedaçaren apedaçares apedaçareu apedaçaria apedaçarien apedaçaries apedaçarà apedaçaràs apedaçaré apedaçaríem apedaçaríeu apedaçassen apedaçasses apedaçassin apedaçassis apedaçat apedaçats apedaçau apedaçava apedaçaven apedaçaves apedaço apedaçà apedaçàrem apedaçàreu apedaçàs apedaçàssem apedaçàsseu apedaçàssim apedaçàssiu apedaçàvem apedaçàveu bal bal (1) occ sept val v
rapiécer

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apedreg apedrega apedregada apedregades apedregam apedregant apedregar apedregara apedregaran apedregarem apedregaren apedregares apedregareu apedregaria apedregarien apedregaries apedregarà apedregaràs apedregaré apedregaríem apedregaríeu apedregassen apedregasses apedregassin apedregassis apedregat apedregats apedregau apedregava apedregaven apedregaves apedrego apedregue apedreguem apedreguen apedregues apedreguessen apedreguesses apedreguessin apedreguessis apedregueu apedregui apedreguin apedreguis apedregués apedreguéssem apedreguésseu apedreguéssim apedreguéssiu apedreguí apedregà apedregàrem apedregàreu apedregàs apedregàssem apedregàsseu apedregàssim apedregàssiu apedregàvem apedregàveu bal bal (1) occ sept val v
lapider
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apegar /a.peˈɣa/ /a.peˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apeg apega apegada apegades apegam apegant apegar apegara apegaran apegarem apegaren apegares apegareu apegaria apegarien apegaries apegarà apegaràs apegaré apegaríem apegaríeu apegassen apegasses apegassin apegassis apegat apegats apegau apegava apegaven apegaves apego apegue apeguem apeguen apegues apeguessen apeguesses apeguessin apeguessis apegueu apegui apeguin apeguis apegués apeguéssem apeguésseu apeguéssim apeguéssiu apeguí apegà apegàrem apegàreu apegàs apegàssem apegàsseu apegàssim apegàssiu apegàvem apegàveu bal bal (1) occ sept val v
coller
Enganxar una cosa amb altra amb pega.

apelfar /a.peɫˈfa/ /a.peɫˈfaɾ/ /ə.pəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apelf apelfa apelfada apelfades apelfam apelfant apelfar apelfara apelfaran apelfarem apelfaren apelfares apelfareu apelfaria apelfarien apelfaries apelfarà apelfaràs apelfaré apelfaríem apelfaríeu apelfassen apelfasses apelfassin apelfassis apelfat apelfats apelfau apelfava apelfaven apelfaves apelfe apelfem apelfen apelfes apelfessen apelfesses apelfessin apelfessis apelfeu apelfi apelfin apelfis apelfo apelfà apelfàrem apelfàreu apelfàs apelfàssem apelfàsseu apelfàssim apelfàssiu apelfàvem apelfàveu apelfés apelféssem apelfésseu apelféssim apelféssiu apelfí bal bal (1) occ sept val v
velouter

apelfat /a.peɫˈfat/ /ə.pəɫˈfat/ adj masc
pelucheux
Revestit de pelfa o de quelcom similar (borrissol, seda, pèl, llana, etc.).

apel·lable /a.peɫˈɫa.bɫe/ /a.peɫˈɫab.bɫe/ /a.peˈɫa.βɫe/ /ə.pəɫˈɫab.bɫə/ /ə.pəˈɫa.βɫə/ adj
appelable

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
appel
(dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apel apel·la apel·lada apel·lades apel·lam apel·lant apel·lar apel·lara apel·laran apel·larem apel·laren apel·lares apel·lareu apel·laria apel·larien apel·laries apel·larà apel·laràs apel·laré apel·laríem apel·laríeu apel·lassen apel·lasses apel·lassin apel·lassis apel·lat apel·lats apel·lau apel·lava apel·laven apel·laves apel·le apel·lem apel·len apel·les apel·lessen apel·lesses apel·lessin apel·lessis apel·leu apel·li apel·lin apel·lis apel·lo apel·là apel·làrem apel·làreu apel·làs apel·làssem apel·làsseu apel·làssim apel·làssiu apel·làvem apel·làveu apel·lés apel·léssem apel·lésseu apel·léssim apel·léssiu apel·lí bal bal (1) occ sept val v
appeler
Recórrer al tribunal superior perquè anul·li una sentència.
appel
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

apercebre /a.peɾˈse.bɾe/ /ə.pərˈsɛ.bɾə/ /ə.pərˈsɛ.βɾə/ /ə.pəɾˈsə.bɾə/ aperceba apercebem aperceben apercebent apercebera aperceberen aperceberes apercebes apercebessen apercebesses apercebessin apercebessis apercebeu apercebi apercebia apercebien apercebies apercebin apercebis apercebo apercebran apercebre apercebrem apercebreu apercebria apercebrien apercebries apercebrà apercebràs apercebré apercebríem apercebríeu apercebuda apercebudes apercebut apercebuts apercebé apercebérem apercebéreu apercebés apercebéssem apercebésseu apercebéssim apercebéssiu apercebí apercebíem apercebíeu apercep aperceps bal occ sept val v
remarquer

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ adj masc
apéritif
Que fa obrir la gana.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
apéritif
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

apesarar /a.pe.zaˈɾa/ /a.pe.zaˈɾaɾ/ /ə.pe.zəˈɾa/ /ə.pə.zəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apesar apesara apesarada apesarades apesaram apesarant apesarar apesarara apesararan apesararem apesararen apesarares apesarareu apesararia apesararien apesararies apesararà apesararàs apesararé apesararíem apesararíeu apesarassen apesarasses apesarassin apesarassis apesarat apesarats apesarau apesarava apesaraven apesaraves apesare apesarem apesaren apesares apesaressen apesaresses apesaressin apesaressis apesareu apesari apesarin apesaris apesaro apesarà apesaràrem apesaràreu apesaràs apesaràssem apesaràsseu apesaràssim apesaràssiu apesaràvem apesaràveu apesarés apesaréssem apesarésseu apesaréssim apesaréssiu apesarí bal bal (1) occ sept val v
accabler

apetir /a.peˈti/ /a.peˈtiɾ/ /ə.pəˈti/ apeteix apeteixen apeteixes apeteixi apeteixin apeteixis apeteixo apetesc apetesqui apetesquin apetesquis apetia apetida apetides apetien apeties apetiguem apetigueu apetim apetint apetir apetira apetiran apetirem apetiren apetires apetireu apetiria apetirien apetiries apetirà apetiràs apetiré apetiríem apetiríeu apetisc apetisca apetisquen apetisques apetissen apetisses apetissin apetissis apetit apetits apetiu apetix apetixen apetixes apetixo apetí apetíem apetíeu apetírem apetíreu apetís apetíssem apetísseu apetíssim apetíssiu bal n-occ occ sept val v
envie

apetxinat /a.pe.t͡ʃiˈnat/ /ə.pə.t͡ʃiˈnat/ adj masc
conchoïde

api n masc
céleri

apiadar-se /a.pi.aˈðaɾ.se/ /ə.pi.ə.ðərˈsə/ /ə.pi.əˈðar.sə/ /ə.pi.əˈðaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apiad apiada apiadada apiadades apiadam apiadant apiadar apiadara apiadaran apiadarem apiadaren apiadares apiadareu apiadaria apiadarien apiadaries apiadarà apiadaràs apiadaré apiadaríem apiadaríeu apiadassen apiadasses apiadassin apiadassis apiadat apiadats apiadau apiadava apiadaven apiadaves apiade apiadem apiaden apiades apiadessen apiadesses apiadessin apiadessis apiadeu apiadi apiadin apiadis apiado apiadà apiadàrem apiadàreu apiadàs apiadàssem apiadàsseu apiadàssim apiadàssiu apiadàvem apiadàveu apiadés apiadéssem apiadésseu apiadéssim apiadéssiu apiadí bal bal (1) occ sept val v
apitoyer

apiculat /a.pi.kuˈɫat/ /ə.pi.kuˈɫat/ adj masc
apiculé

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
apiculteur

apilar /a.piˈɫa/ /a.piˈɫaɾ/ /ə.piˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apil apila apilada apilades apilam apilant apilar apilara apilaran apilarem apilaren apilares apilareu apilaria apilarien apilaries apilarà apilaràs apilaré apilaríem apilaríeu apilassen apilasses apilassin apilassis apilat apilats apilau apilava apilaven apilaves apile apilem apilen apiles apilessen apilesses apilessin apilessis apileu apili apilin apilis apilo apilà apilàrem apilàreu apilàs apilàssem apilàsseu apilàssim apilàssiu apilàvem apilàveu apilés apiléssem apilésseu apiléssim apiléssiu apilí bal bal (1) occ sept val v
empiler

apilonar /a.pi.ɫoˈna/ /a.pi.ɫoˈnaɾ/ /ə.pi.ɫoˈna/ /ə.pi.ɫuˈna/ apilona apilonada apilonades apilonant apilonar apilonaran apilonarem apilonaren apilonares apilonareu apilonaria apilonarien apilonaries apilonarà apilonaràs apilonaré apilonaríem apilonaríeu apilonat apilonats apilonava apilonaven apilonaves apilonem apilonen apilones apilonessen apilonesses apilonessin apilonessis apiloneu apiloni apilonin apilonis apilono apilonà apilonàrem apilonàreu apilonàvem apilonàveu apilonés apilonéssem apilonésseu apilonéssim apilonéssiu apiloní sept v
empiler

apilotar /a.pi.ɫoˈta/ /a.pi.ɫoˈtaɾ/ /ə.pi.ɫoˈta/ /ə.pi.ɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apilot apilota apilotada apilotades apilotam apilotant apilotar apilotara apilotaran apilotarem apilotaren apilotares apilotareu apilotaria apilotarien apilotaries apilotarà apilotaràs apilotaré apilotaríem apilotaríeu apilotassen apilotasses apilotassin apilotassis apilotat apilotats apilotau apilotava apilotaven apilotaves apilote apilotem apiloten apilotes apilotessen apilotesses apilotessin apilotessis apiloteu apiloti apilotin apilotis apiloto apilotà apilotàrem apilotàreu apilotàs apilotàssem apilotàsseu apilotàssim apilotàssiu apilotàvem apilotàveu apilotés apilotéssem apilotésseu apilotéssim apilotéssiu apilotí bal bal (1) occ sept val v
ramasser

apinyar /a.piˈɲa/ /a.piˈɲaɾ/ /ə.piˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apiny apinya apinyada apinyades apinyam apinyant apinyar apinyara apinyaran apinyarem apinyaren apinyares apinyareu apinyaria apinyarien apinyaries apinyarà apinyaràs apinyaré apinyaríem apinyaríeu apinyassen apinyasses apinyassin apinyassis apinyat apinyats apinyau apinyava apinyaven apinyaves apinye apinyem apinyen apinyes apinyessen apinyesses apinyessin apinyessis apinyeu apinyi apinyin apinyis apinyo apinyà apinyàrem apinyàreu apinyàs apinyàssem apinyàsseu apinyàssim apinyàssiu apinyàvem apinyàveu apinyés apinyéssem apinyésseu apinyéssim apinyéssiu apinyí bal bal (1) occ sept val v
entasser

aplacar /a.pɫaˈka/ /a.pɫaˈkaɾ/ /ə.pɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aplac aplaca aplacada aplacades aplacam aplacant aplacar aplacara aplacaran aplacarem aplacaren aplacares aplacareu aplacaria aplacarien aplacaries aplacarà aplacaràs aplacaré aplacaríem aplacaríeu aplacassen aplacasses aplacassin aplacassis aplacat aplacats aplacau aplacava aplacaven aplacaves aplaco aplacà aplacàrem aplacàreu aplacàs aplacàssem aplacàsseu aplacàssim aplacàssiu aplacàvem aplacàveu aplaque aplaquem aplaquen aplaques aplaquessen aplaquesses aplaquessin aplaquessis aplaqueu aplaqui aplaquin aplaquis aplaqués aplaquéssem aplaquésseu aplaquéssim aplaquéssiu aplaquí bal bal (1) occ sept val v
apaiser

aplacat /a.pɫaˈkat/ /ə.pɫəˈkat/ n masc
placage

aplanar /a.pɫaˈna/ /a.pɫaˈnaɾ/ /ə.pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aplan aplana aplanada aplanades aplanam aplanant aplanar aplanara aplanaran aplanarem aplanaren aplanares aplanareu aplanaria aplanarien aplanaries aplanarà aplanaràs aplanaré aplanaríem aplanaríeu aplanassen aplanasses aplanassin aplanassis aplanat aplanats aplanau aplanava aplanaven aplanaves aplane aplanem aplanen aplanes aplanessen aplanesses aplanessin aplanessis aplaneu aplani aplanin aplanis aplano aplanà aplanàrem aplanàreu aplanàs aplanàssem aplanàsseu aplanàssim aplanàssiu aplanàvem aplanàveu aplanés aplanéssem aplanésseu aplanéssim aplanéssiu aplaní bal bal (1) occ sept val v
aplanir
Posar plana una superfície.

aplanetat /a.pɫa.neˈtat/ /ə.pɫə.nəˈtat/ adj masc
infortuné

aplanetisme /a.pɫa.neˈtiz.me/ /ə.pɫə.nəˈtiz.mə/ n masc
aplanétisme

aplanòspora /a.pɫaˈnɔs.po.ɾa/ /ə.pɫəˈnɔs.po.ɾə/ /ə.pɫəˈnɔs.pu.ɾə/ n fem
aplanospore

aplatar /a.pɫaˈta/ /a.pɫaˈtaɾ/ /ə.pɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aplat aplata aplatada aplatades aplatam aplatant aplatar aplatara aplataran aplatarem aplataren aplatares aplatareu aplataria aplatarien aplataries aplatarà aplataràs aplataré aplataríem aplataríeu aplatassen aplatasses aplatassin aplatassis aplatat aplatats aplatau aplatava aplataven aplataves aplate aplatem aplaten aplates aplatessen aplatesses aplatessin aplatessis aplateu aplati aplatin aplatis aplato aplatà aplatàrem aplatàreu aplatàs aplatàssem aplatàsseu aplatàssim aplatàssiu aplatàvem aplatàveu aplatés aplatéssem aplatésseu aplatéssim aplatéssiu aplatí bal bal (1) occ sept val v
aplatir

aplatat /a.pɫaˈtat/ /ə.pɫəˈtat/ adj masc
aplati

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
applaudissement

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ aplaudeix aplaudeixen aplaudeixes aplaudeixi aplaudeixin aplaudeixis aplaudeixo aplaudesc aplaudesqui aplaudesquin aplaudesquis aplaudia aplaudida aplaudides aplaudien aplaudies aplaudiguem aplaudigueu aplaudim aplaudint aplaudir aplaudira aplaudiran aplaudirem aplaudiren aplaudires aplaudireu aplaudiria aplaudirien aplaudiries aplaudirà aplaudiràs aplaudiré aplaudiríem aplaudiríeu aplaudisc aplaudisca aplaudisquen aplaudisques aplaudissen aplaudisses aplaudissin aplaudissis aplaudit aplaudits aplaudiu aplaudix aplaudixen aplaudixes aplaudixo aplaudí aplaudíem aplaudíeu aplaudírem aplaudíreu aplaudís aplaudíssem aplaudísseu aplaudíssim aplaudíssiu bal n-occ occ sept val v
applaudir

aplegabats n neut
préposé aux bâtons

aplegapilotes /aˌpɫe.ɣa.piˈɫɔ.tes/ /əˌpɫə.ɣə.piˈɫɔ.təs/ /əˌpɫɛ.ɣə.piˈɫɔ.təs/ n neut
ramasseur de balles

aplegar /a.pɫeˈɣa/ /a.pɫeˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apleg aplega aplegada aplegades aplegam aplegant aplegar aplegara aplegaran aplegarem aplegaren aplegares aplegareu aplegaria aplegarien aplegaries aplegarà aplegaràs aplegaré aplegaríem aplegaríeu aplegassen aplegasses aplegassin aplegassis aplegat aplegats aplegau aplegava aplegaven aplegaves aplego aplegue apleguem apleguen aplegues apleguessen apleguesses apleguessin apleguessis aplegueu aplegui apleguin apleguis aplegués apleguéssem apleguésseu apleguéssim apleguéssiu apleguí aplegà aplegàrem aplegàreu aplegàs aplegàssem aplegàsseu aplegàssim aplegàssiu aplegàvem aplegàveu bal bal (1) occ val v
rassembler
Fer coincidir persones en un lloc.
récolter
Posar diversos elements junts o a prop els uns dels altres.

aplicabilitat /a.pɫi.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.pɫi.kə.βi.ɫiˈtat/ n fem
applicabilité

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
application

aplicació rupturista n fem
application phare

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aplic aplica aplicada aplicades aplicam aplicant aplicar aplicara aplicaran aplicarem aplicaren aplicares aplicareu aplicaria aplicarien aplicaries aplicarà aplicaràs aplicaré aplicaríem aplicaríeu aplicassen aplicasses aplicassin aplicassis aplicat aplicats aplicau aplicava aplicaven aplicaves aplico aplicà aplicàrem aplicàreu aplicàs aplicàssem aplicàsseu aplicàssim aplicàssiu aplicàvem aplicàveu aplique apliquem apliquen apliques apliquessen apliquesses apliquessin apliquessis apliqueu apliqui apliquin apliquis apliqués apliquéssem apliquésseu apliquéssim apliquéssiu apliquí bal bal (1) occ sept val v
appliquer
Ajuntar o posar una cosa sobre d'altra.
(pronominal) Posar atenció o enteniment en l'estudi o execució d'alguna cosa.
appliquer destiner
Destinar alguna cosa a algun ús.

aplicatiu /a.pɫi.kaˈtiw/ /ə.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
applicatif

aplomar /a.pɫoˈma/ /a.pɫoˈmaɾ/ /ə.pɫoˈma/ /ə.pɫuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aplom aploma aplomada aplomades aplomam aplomant aplomar aplomara aplomaran aplomarem aplomaren aplomares aplomareu aplomaria aplomarien aplomaries aplomarà aplomaràs aplomaré aplomaríem aplomaríeu aplomassen aplomasses aplomassin aplomassis aplomat aplomats aplomau aplomava aplomaven aplomaves aplome aplomem aplomen aplomes aplomessen aplomesses aplomessin aplomessis aplomeu aplomi aplomin aplomis aplomo aplomà aplomàrem aplomàreu aplomàs aplomàssem aplomàsseu aplomàssim aplomàssiu aplomàvem aplomàveu aplomés aploméssem aplomésseu aploméssim aploméssiu aplomí bal bal (1) occ sept val v
aplomber
(arquitectura) Posar a plom, examinar amb la plomada.

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apocalypse

apocar /a.poˈka/ /a.poˈkaɾ/ /ə.poˈka/ /ə.puˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apoc apoca apocada apocades apocam apocant apocar apocara apocaran apocarem apocaren apocares apocareu apocaria apocarien apocaries apocarà apocaràs apocaré apocaríem apocaríeu apocassen apocasses apocassin apocassis apocat apocats apocau apocava apocaven apocaves apoco apocà apocàrem apocàreu apocàs apocàssem apocàsseu apocàssim apocàssiu apocàvem apocàveu apoque apoquem apoquen apoques apoquessen apoquesses apoquessin apoquessis apoqueu apoqui apoquin apoquis apoqués apoquéssem apoquésseu apoquéssim apoquéssiu apoquí bal bal (1) occ sept val v
abaisser
(pronominal) Humiliar-se, tenir-se en poc.

apocopar /a.po.koˈpa/ /a.po.koˈpaɾ/ /ə.po.koˈpa/ /ə.pu.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apocop apocopa apocopada apocopades apocopam apocopant apocopar apocopara apocoparan apocoparem apocoparen apocopares apocopareu apocoparia apocoparien apocoparies apocoparà apocoparàs apocoparé apocoparíem apocoparíeu apocopassen apocopasses apocopassin apocopassis apocopat apocopats apocopau apocopava apocopaven apocopaves apocope apocopem apocopen apocopes apocopessen apocopesses apocopessin apocopessis apocopeu apocopi apocopin apocopis apocopo apocopà apocopàrem apocopàreu apocopàs apocopàssem apocopàsseu apocopàssim apocopàssiu apocopàvem apocopàveu apocopés apocopéssem apocopésseu apocopéssim apocopéssiu apocopí bal bal (1) occ sept val v
apocoper

apoderar /a.po.ðeˈɾa/ /a.po.ðeˈɾaɾ/ /ə.po.ðəˈɾa/ /ə.pu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apoder apodera apoderada apoderades apoderam apoderant apoderar apoderara apoderaran apoderarem apoderaren apoderares apoderareu apoderaria apoderarien apoderaries apoderarà apoderaràs apoderaré apoderaríem apoderaríeu apoderassen apoderasses apoderassin apoderassis apoderat apoderats apoderau apoderava apoderaven apoderaves apodere apoderem apoderen apoderes apoderessen apoderesses apoderessin apoderessis apodereu apoderi apoderin apoderis apodero apoderà apoderàrem apoderàreu apoderàs apoderàssem apoderàsseu apoderàssim apoderàssiu apoderàvem apoderàveu apoderés apoderéssem apoderésseu apoderéssim apoderéssiu apoderí bal bal (1) occ sept val v
pouvoirs
Atorgar poders.
emparer
(pronominal) Fer-se amo d'una cosa, ocupar-la, posar-la sota el seu poder.

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apogée
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apologitz apologitza apologitzada apologitzades apologitzam apologitzant apologitzar apologitzara apologitzaran apologitzarem apologitzaren apologitzares apologitzareu apologitzaria apologitzarien apologitzaries apologitzarà apologitzaràs apologitzaré apologitzaríem apologitzaríeu apologitzassen apologitzasses apologitzassin apologitzassis apologitzat apologitzats apologitzau apologitzava apologitzaven apologitzaves apologitze apologitzem apologitzen apologitzes apologitzessen apologitzesses apologitzessin apologitzessis apologitzeu apologitzi apologitzin apologitzis apologitzo apologitzà apologitzàrem apologitzàreu apologitzàs apologitzàssem apologitzàsseu apologitzàssim apologitzàssiu apologitzàvem apologitzàveu apologitzés apologitzéssem apologitzésseu apologitzéssim apologitzéssiu apologitzí bal bal (1) occ sept val v
apologiser

aponeurosi /a.po.newˈɾɔ.zi/ /ə.pu.nəwˈɾɔ.zi/ n fem
aponévrose

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ n fem
apoplexie

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apoptose

aporofòbia /a.po.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.po.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
aporophobie

aporrinar /a.po.riˈna/ /a.po.riˈnaɾ/ /ə.po.riˈna/ /ə.pu.riˈna/ aporrina aporrinada aporrinades aporrinant aporrinar aporrinaran aporrinarem aporrinaren aporrinares aporrinareu aporrinaria aporrinarien aporrinaries aporrinarà aporrinaràs aporrinaré aporrinaríem aporrinaríeu aporrinat aporrinats aporrinava aporrinaven aporrinaves aporrine aporrinem aporrinen aporrines aporrinessen aporrinesses aporrinessin aporrinessis aporrineu aporrini aporrinin aporrinis aporrino aporrinà aporrinàrem aporrinàreu aporrinàvem aporrinàveu aporrinés aporrinéssem aporrinésseu aporrinéssim aporrinéssiu aporriní occ sept v
injurier
Dir fàstics, injuriar de paraula.

aportació /a.poɾ.ta.siˈo/ /ə.poɾ.tə.siˈo/ /ə.pur.tə.siˈo/ n fem
apport

aportar /a.porˈta/ /a.poɾˈta/ /a.poɾˈtaɾ/ /ə.poɾˈta/ /ə.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aport aporta aportada aportades aportam aportant aportar aportara aportaran aportarem aportaren aportares aportareu aportaria aportarien aportaries aportarà aportaràs aportaré aportaríem aportaríeu aportassen aportasses aportassin aportassis aportat aportats aportau aportava aportaven aportaves aporte aportem aporten aportes aportessen aportesses aportessin aportessis aporteu aporti aportin aportis aporto aportà aportàrem aportàreu aportàs aportàssem aportàsseu aportàssim aportàssiu aportàvem aportàveu aportés aportéssem aportésseu aportéssim aportéssiu aportí bal bal (1) occ sept val v
aborder
(nàutica) Arribar a port.
apporter
Portar cadascú la seva part.

aposentar /a.po.zenˈta/ /a.po.zenˈtaɾ/ /ə.po.zənˈta/ /ə.pu.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aposent aposenta aposentada aposentades aposentam aposentant aposentar aposentara aposentaran aposentarem aposentaren aposentares aposentareu aposentaria aposentarien aposentaries aposentarà aposentaràs aposentaré aposentaríem aposentaríeu aposentassen aposentasses aposentassin aposentassis aposentat aposentats aposentau aposentava aposentaven aposentaves aposente aposentem aposenten aposentes aposentessen aposentesses aposentessin aposentessis aposenteu aposenti aposentin aposentis aposento aposentà aposentàrem aposentàreu aposentàs aposentàssem aposentàsseu aposentàssim aposentàssiu aposentàvem aposentàveu aposentés aposentéssem aposentésseu aposentéssim aposentéssiu aposentí bal bal (1) occ sept val v
loger

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
apposition

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
pari

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apost aposta apostada apostades apostam apostant apostar apostara apostaran apostarem apostaren apostares apostareu apostaria apostarien apostaries apostarà apostaràs apostaré apostaríem apostaríeu apostassen apostasses apostassin apostassis apostat apostats apostau apostava apostaven apostaves aposte apostem aposten apostes apostessen apostesses apostessin apostessis aposteu aposti apostin apostis aposto apostà apostàrem apostàreu apostàs apostàssem apostàsseu apostàssim apostàssiu apostàvem apostàveu apostés apostéssem apostésseu apostéssim apostéssiu apostí bal bal (1) occ sept val v
parier
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.
poster
Prendre partit per alguna cosa, encoratjar.
Situar a l'aguait.

apostatar /a.pos.taˈta/ /a.pos.taˈtaɾ/ /ə.pos.təˈta/ /ə.pus.təˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apostat apostata apostatada apostatades apostatam apostatant apostatar apostatara apostataran apostatarem apostataren apostatares apostatareu apostataria apostatarien apostataries apostatarà apostataràs apostataré apostataríem apostataríeu apostatassen apostatasses apostatassin apostatassis apostatat apostatats apostatau apostatava apostataven apostataves apostate apostatem apostaten apostates apostatessen apostatesses apostatessin apostatessis apostateu apostati apostatin apostatis apostato apostatà apostatàrem apostatàreu apostatàs apostatàssem apostatàsseu apostatàssim apostatàssiu apostatàvem apostatàveu apostatés apostatéssem apostatésseu apostatéssim apostatéssiu apostatí bal bal (1) occ sept val v
apostasier

apostema /a.posˈte.ma/ /ə.posˈtɛ.mə/ /ə.pusˈtɛ.mə/ n masc
aposteme

apostoflant /a.pos.toˈfɫan/ /a.pos.toˈfɫant/ /ə.pos.toˈfɫant/ /ə.pus.tuˈfɫan/ adj
époustouflant

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apostrof apostrofa apostrofada apostrofades apostrofam apostrofant apostrofar apostrofara apostrofaran apostrofarem apostrofaren apostrofares apostrofareu apostrofaria apostrofarien apostrofaries apostrofarà apostrofaràs apostrofaré apostrofaríem apostrofaríeu apostrofassen apostrofasses apostrofassin apostrofassis apostrofat apostrofats apostrofau apostrofava apostrofaven apostrofaves apostrofe apostrofem apostrofen apostrofes apostrofessen apostrofesses apostrofessin apostrofessis apostrofeu apostrofi apostrofin apostrofis apostrofo apostrofà apostrofàrem apostrofàreu apostrofàs apostrofàssem apostrofàsseu apostrofàssim apostrofàssiu apostrofàvem apostrofàveu apostrofés apostroféssem apostrofésseu apostroféssim apostroféssiu apostrofí bal bal (1) occ sept val v
apostropher
Escriure un apòstrof.
Dirigir un apòstrofe a algú.

apostòlicament /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈmen/ /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈment/ /ə.posˌtɔ.ɫi.kəˈment/ /ə.pusˌtɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
apostoliquement

apotecari /a.po.teˈka.ɾi/ /ə.po.təˈka.ɾi/ /ə.pu.təˈka.ɾi/ n masc
apothicaire

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ n masc
apothécie

apreciablement /a.pɾe.siˌa.bɫeˈment/ /a.pɾe.siˌa.βɫeˈmen/ /a.pɾe.siˌab.bɫeˈmen/ /ə.pɾə.siˌa.βɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈment/ adv
appréciablement

apreciació /a.pɾe.si.a.siˈo/ /ə.pɾə.si.a.siˈo/ n fem
apréciation
Acte o efecte d'apreciar.
décision
(esports de pilota) Decisió presa per un àrbitre, d'acord amb el seu criteri, sobre una acció de joc.

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprecia apreciada apreciades apreciam apreciant apreciar apreciara apreciaran apreciarem apreciaren apreciares apreciareu apreciaria apreciarien apreciaries apreciarà apreciaràs apreciaré apreciaríem apreciaríeu apreciassen apreciasses apreciassin apreciassis apreciat apreciats apreciau apreciava apreciaven apreciaves aprecie apreciem aprecien aprecies apreciessen apreciesses apreciessin apreciessis aprecieu aprecii aprecio aprecià apreciàrem apreciàreu apreciàs apreciàssem apreciàsseu apreciàssim apreciàssiu apreciàvem apreciàveu apreciés apreciéssem apreciésseu apreciéssim apreciéssiu aprecií apreciï apreciïn apreciïs bal bal (1) occ sept val v
apprécier
Avaluar, posar preu a les coses vendibles.
Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
apprendre

aprendre a aprendre v
apprendre à apprendre

aprendre de memòria v
apprendre par coeur

aprenent /a.pɾeˈnen/ /a.pɾeˈnent/ /ə.pɾəˈnen/ /ə.pɾəˈnent/ n masc
apprenti

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
apprentissage

aprenentatge assistit per ordinador n masc
apprentissage assisté par ordinateur

aprenentatge associatiu n masc
apprentissage associatif

aprenentatge basat en l'experiència n masc
apprentissage par l'expérience

aprenentatge basat en problemes n masc
apprentissage par problèmes

aprenentatge basat en projectes n masc
apprentissage par projets

aprenentatge compartit n masc
apprentissage partagé

aprenentatge cooperatiu n masc
apprentissage coopératif

aprenentatge electrònic n masc
appréntissage électronique

aprenentatge inductiu n masc
apprentissage inductif

aprenentatge mecànic n masc
apprentissage mécanique

aprenentatge mixt n masc
apprentissage mixte

aprenentatge mòbil n masc
apprentissage mobile

aprenentatge obert n masc
apprentissage flexible

aprenentatge per assaig i error n masc
apprentissage par essais et erreurs

aprenentatge per descobriment n masc
apprentissage par découverte

aprenentatge per imitació n masc
apprentissage par imitation

aprenentatge per observació n masc
apprentissage par observation

aprenentatge permanent n masc
apprentissage continu

aprenentatge precoç n masc
apprentissage précoce

aprenentatge receptiu n masc
apprentissage réceptif

aprenentatge significatiu n masc
apprentissage signifiant

aprenentatge social n masc
apprentissage social

aprenentatge transversal n masc
apprentissage embrassant tous les aspects de la vie

aprenentatge vicari n masc
apprentissage vicariant

apressadament /a.pɾeˌsa.ðaˈmen/ /a.pɾeˌsa.ðaˈment/ /ə.pɾəˌsa.ðəˈmen/ /ə.pɾəˌsa.ðəˈment/ adv
hâtivement

apressar /a.pɾeˈsa/ /a.pɾeˈsaɾ/ /ə.pɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apressa apressada apressades apressam apressant apressar apressara apressaran apressarem apressaren apressares apressareu apressaria apressarien apressaries apressarà apressaràs apressaré apressaríem apressaríeu apressassen apressasses apressassin apressassis apressat apressats apressau apressava apressaven apressaves apresse apressem apressen apresses apressessen apressesses apressessin apressessis apresseu apressi apressin apressis apresso apressà apressàrem apressàreu apressàs apressàssem apressàsseu apressàssim apressàssiu apressàvem apressàveu apressés apresséssem apressésseu apresséssim apresséssiu apressí aprés bal bal (1) occ sept val v
hâter

aprestar /a.pɾesˈta/ /a.pɾesˈtaɾ/ /ə.pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprest apresta aprestada aprestades aprestam aprestant aprestar aprestara aprestaran aprestarem aprestaren aprestares aprestareu aprestaria aprestarien aprestaries aprestarà aprestaràs aprestaré aprestaríem aprestaríeu aprestassen aprestasses aprestassin aprestassis aprestat aprestats aprestau aprestava aprestaven aprestaves apreste aprestem apresten aprestes aprestessen aprestesses aprestessin aprestessis apresteu apresti aprestin aprestis apresto aprestà aprestàrem aprestàreu aprestàs aprestàssem aprestàsseu aprestàssim aprestàssiu aprestàvem aprestàveu aprestés aprestéssem aprestésseu aprestéssim aprestéssiu aprestí bal bal (1) occ sept val v
apprêter

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aprim aprima aprimada aprimades aprimam aprimant aprimar aprimara aprimaran aprimarem aprimaren aprimares aprimareu aprimaria aprimarien aprimaries aprimarà aprimaràs aprimaré aprimaríem aprimaríeu aprimassen aprimasses aprimassin aprimassis aprimat aprimats aprimau aprimava aprimaven aprimaves aprime aprimem aprimen aprimes aprimessen aprimesses aprimessin aprimessis aprimeu aprimi aprimin aprimis aprimo aprimà aprimàrem aprimàreu aprimàs aprimàssem aprimàsseu aprimàssim aprimàssiu aprimàvem aprimàveu aprimés apriméssem aprimésseu apriméssim apriméssiu aprimí bal bal (1) occ sept val v
amaigrir
Fer tornar més prim.

aprisió n fem
aprision

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprofit aprofita aprofitada aprofitades aprofitam aprofitant aprofitar aprofitara aprofitaran aprofitarem aprofitaren aprofitares aprofitareu aprofitaria aprofitarien aprofitaries aprofitarà aprofitaràs aprofitaré aprofitaríem aprofitaríeu aprofitassen aprofitasses aprofitassin aprofitassis aprofitat aprofitats aprofitau aprofitava aprofitaven aprofitaves aprofite aprofitem aprofiten aprofites aprofitessen aprofitesses aprofitessin aprofitessis aprofiteu aprofiti aprofitin aprofitis aprofito aprofità aprofitàrem aprofitàreu aprofitàs aprofitàssem aprofitàsseu aprofitàssim aprofitàssiu aprofitàvem aprofitàveu aprofités aprofitéssem aprofitésseu aprofitéssim aprofitéssiu aprofití bal bal (1) occ sept val v
profiter utiliser
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.
ménager
Emprar útilment alguna cosa.

aprofitat /a.pɾo.fiˈtat/ /ə.pɾo.fiˈtat/ /ə.pɾu.fiˈtat/ adj masc
profité
Que se n'ha extret el màxim rendiment.
taraudé
Persona desvergonyida que es relaciona amb altres persones per propi benefici.

aprofundir /a.pɾo.funˈdi/ /a.pɾo.funˈdiɾ/ /ə.pɾo.funˈdi/ /ə.pɾu.funˈdi/ aprofundeix aprofundeixen aprofundeixes aprofundeixi aprofundeixin aprofundeixis aprofundeixo aprofundesc aprofundesqui aprofundesquin aprofundesquis aprofundia aprofundida aprofundides aprofundien aprofundies aprofundiguem aprofundigueu aprofundim aprofundint aprofundir aprofundira aprofundiran aprofundirem aprofundiren aprofundires aprofundireu aprofundiria aprofundirien aprofundiries aprofundirà aprofundiràs aprofundiré aprofundiríem aprofundiríeu aprofundisc aprofundisca aprofundisquen aprofundisques aprofundissen aprofundisses aprofundissin aprofundissis aprofundit aprofundits aprofundiu aprofundix aprofundixen aprofundixes aprofundixo aprofundí aprofundíem aprofundíeu aprofundírem aprofundíreu aprofundís aprofundíssem aprofundísseu aprofundíssim aprofundíssiu bal n-occ occ sept val v
approfondir

apropiar /a.pɾo.piˈa/ /a.pɾo.piˈaɾ/ /ə.pɾo.piˈa/ /ə.pɾu.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apropia apropiada apropiades apropiam apropiant apropiar apropiara apropiaran apropiarem apropiaren apropiares apropiareu apropiaria apropiarien apropiaries apropiarà apropiaràs apropiaré apropiaríem apropiaríeu apropiassen apropiasses apropiassin apropiassis apropiat apropiats apropiau apropiava apropiaven apropiaves apropie apropiem apropien apropies apropiessen apropiesses apropiessin apropiessis apropieu apropii apropio apropià apropiàrem apropiàreu apropiàs apropiàssem apropiàsseu apropiàssim apropiàssiu apropiàvem apropiàveu apropiés apropiéssem apropiésseu apropiéssim apropiéssiu apropií apropiï apropiïn apropiïs bal bal (1) occ sept val v
approprier
Atribuir, fer propi d'algú.
Aplicar a cada cosa allò que li és propi i convenient.
(pronominal) Quedar-se alguna cosa com a pròpia.

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
approbation

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprou aprov aprova aprovada aprovades aprovam aprovant aprovar aprovara aprovaran aprovarem aprovaren aprovares aprovareu aprovaria aprovarien aprovaries aprovarà aprovaràs aprovaré aprovaríem aprovaríeu aprovassen aprovasses aprovassin aprovassis aprovat aprovats aprovau aprovava aprovaven aprovaves aprove aprovem aproven aproves aprovessen aprovesses aprovessin aprovessis aproveu aprovi aprovin aprovis aprovo aprovà aprovàrem aprovàreu aprovàs aprovàssem aprovàsseu aprovàssim aprovàssiu aprovàvem aprovàveu aprovés aprovéssem aprovésseu aprovéssim aprovéssiu aproví bal bal (1) occ sept val v
approuver
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.
réussir
Rebre la qualificació d'aprovat en un examen, un curs, etc.

aprovat /a.pɾoˈvat/ /a.pɾoˈβat/ /ə.pɾoˈvat/ /ə.pɾuˈvat/ /ə.pɾuˈβat/ n masc
passage

aprovisionar /a.pɾo.vi.zi.oˈnaɾ/ /a.pɾo.βi.zi.oˈna/ /ə.pɾo.vi.zi.oˈna/ /ə.pɾu.vi.zi.uˈna/ /ə.pɾu.βi.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprovision aprovisiona aprovisionada aprovisionades aprovisionam aprovisionant aprovisionar aprovisionara aprovisionaran aprovisionarem aprovisionaren aprovisionares aprovisionareu aprovisionaria aprovisionarien aprovisionaries aprovisionarà aprovisionaràs aprovisionaré aprovisionaríem aprovisionaríeu aprovisionassen aprovisionasses aprovisionassin aprovisionassis aprovisionat aprovisionats aprovisionau aprovisionava aprovisionaven aprovisionaves aprovisione aprovisionem aprovisionen aprovisiones aprovisionessen aprovisionesses aprovisionessin aprovisionessis aprovisioneu aprovisioni aprovisionin aprovisionis aprovisiono aprovisionà aprovisionàrem aprovisionàreu aprovisionàs aprovisionàssem aprovisionàsseu aprovisionàssim aprovisionàssiu aprovisionàvem aprovisionàveu aprovisionés aprovisionéssem aprovisionésseu aprovisionéssim aprovisionéssiu aprovisioní bal bal (1) occ sept val v
approvisionner

aproximació /a.pɾok.si.ma.siˈo/ /ə.pɾok.si.mə.siˈo/ /ə.pɾuk.si.mə.siˈo/ n fem
approximation

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
approximativement environ

aproximant /a.pɾok.siˈman/ /a.pɾok.siˈmant/ /ə.pɾok.siˈmant/ /ə.pɾuk.siˈman/ adj
spirant

aproximativament /a.pɾok.si.maˌti.vaˈment/ /a.pɾok.si.maˌti.βaˈmen/ /ə.pɾok.si.məˌti.vəˈment/ /ə.pɾuk.si.məˌti.vəˈmen/ /ə.pɾuk.si.məˌti.βəˈmen/ adv
approximativement

apràxia n fem
apraxie

apte /ˈap.te/ /ˈap.tə/ adj masc
apte
Amb capacitat per fer una tasca determinada, amb un cert nivell.

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
aptitude

aptònim /apˈtɔ.nim/ /əpˈtɔ.nim/ n masc
aptonyme

apujar /a.puˈd͡ʒa/ /a.puˈd͡ʒaɾ/ /a.puˈʒa/ /ə.puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apuge apugem apugen apuges apugessen apugesses apugessin apugessis apugeu apugi apugin apugis apugés apugéssem apugésseu apugéssim apugéssiu apugí apuig apuja apujada apujades apujam apujant apujar apujara apujaran apujarem apujaren apujares apujareu apujaria apujarien apujaries apujarà apujaràs apujaré apujaríem apujaríeu apujassen apujasses apujassin apujassis apujat apujats apujau apujava apujaven apujaves apujo apujà apujàrem apujàreu apujàs apujàssem apujàsseu apujàssim apujàssiu apujàvem apujàveu bal bal (1) occ sept val v
augmenter
Augmentar una quantitat de diners.

apunt /aˈpun/ /aˈpunt/ /əˈpun/ /əˈpunt/ n masc
pointage

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ n masc
pointeur
(petanca, botxes) Jugador, generalment el que tira en primer lloc, encarregat d'apuntar.

apuntalament /a.pun.ta.ɫaˈmen/ /a.pun.ta.ɫaˈment/ /ə.pun.tə.ɫəˈmen/ /ə.pun.tə.ɫəˈment/ n masc
étaiement

apuntalar /a.pun.taˈɫa/ /a.pun.taˈɫaɾ/ /ə.pun.təˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apuntal apuntala apuntalada apuntalades apuntalam apuntalant apuntalar apuntalara apuntalaran apuntalarem apuntalaren apuntalares apuntalareu apuntalaria apuntalarien apuntalaries apuntalarà apuntalaràs apuntalaré apuntalaríem apuntalaríeu apuntalassen apuntalasses apuntalassin apuntalassis apuntalat apuntalats apuntalau apuntalava apuntalaven apuntalaves apuntale apuntalem apuntalen apuntales apuntalessen apuntalesses apuntalessin apuntalessis apuntaleu apuntali apuntalin apuntalis apuntalo apuntalà apuntalàrem apuntalàreu apuntalàs apuntalàssem apuntalàsseu apuntalàssim apuntalàssiu apuntalàvem apuntalàveu apuntalés apuntaléssem apuntalésseu apuntaléssim apuntaléssiu apuntalí bal bal (1) occ sept val v
étayer
Posar puntals.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
noter
anotar
attacher
Subjectar alguna cosa provisionalment amb puntes o claus.
marquer
(jocs) Posar sobre una carta la quantitat que es vol jugar.
pointer
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.
(petanca, botxes) Llançar una bola tan a prop com sigui possible d'una altra bola o del bolig sense provocar-ne el desplaçament.
insinuer
Insinuar o tocar lleugerament algun afer o matèria.
désigner
Assenyalar o indicar.
souffler
(teatre) Llegir l'apuntador allò que els actors han de recitar.
poindre
Començar a manifestar-se alguna cosa.

apunts /aˈpuns/ /əˈpuns/ n masc
notes
Notes escrites preses en llegir un llibre, un document, etc., en escoltar l'explicació d'un professor a classe, una conferència, etc., per ajudar-ne la recordança, servir en l'estudi personal o aprofitar-les a qualsevol altre fi.

apunyalar /a.pu.ɲaˈɫa/ /a.pu.ɲaˈɫaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apunyal apunyala apunyalada apunyalades apunyalam apunyalant apunyalar apunyalara apunyalaran apunyalarem apunyalaren apunyalares apunyalareu apunyalaria apunyalarien apunyalaries apunyalarà apunyalaràs apunyalaré apunyalaríem apunyalaríeu apunyalassen apunyalasses apunyalassin apunyalassis apunyalat apunyalats apunyalau apunyalava apunyalaven apunyalaves apunyale apunyalem apunyalen apunyales apunyalessen apunyalesses apunyalessin apunyalessis apunyaleu apunyali apunyalin apunyalis apunyalo apunyalà apunyalàrem apunyalàreu apunyalàs apunyalàssem apunyalàsseu apunyalàssim apunyalàssiu apunyalàvem apunyalàveu apunyalés apunyaléssem apunyalésseu apunyaléssim apunyaléssiu apunyalí bal bal (1) occ sept val v
poignarder

apurar /a.puˈɾa/ /a.puˈɾaɾ/ /ə.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apur apura apurada apurades apuram apurant apurar apurara apuraran apurarem apuraren apurares apurareu apuraria apurarien apuraries apurarà apuraràs apuraré apuraríem apuraríeu apurassen apurasses apurassin apurassis apurat apurats apurau apurava apuraven apuraves apure apurem apuren apures apuressen apuresses apuressin apuressis apureu apuri apurin apuris apuro apurà apuràrem apuràreu apuràs apuràssem apuràsseu apuràssim apuràssiu apuràvem apuràveu apurés apuréssem apurésseu apuréssim apuréssiu apurí bal bal (1) occ sept val v
éclaircir
Esbrinar i arribar a posar en clar alguna cosa.

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apathique

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
appendice
Òrgan o membre subordinat a una altra.
Cosa adjuntada a una altra de la qual té la funcionalitat accessòria, com una prolongació.

apòcope /aˈpɔ.ko.pe/ /əˈpɔ.ku.pə/ n fem
apocope

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ n fem
apophyse
(anatomia) Protuberància normalment en un os.
(botànica) Dilatació o inflament d’una estructura filamentosa, com ara l’extrem d’un esporangiòfor sota l’esporangi en les mucorals.

apòfisi mastoide n fem
processus mastoïde

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
apôtre apôtresse

aquarel·lar /a.kwa.ɾeɫˈɫa/ /a.kwa.ɾeɫˈɫaɾ/ /a.kwa.ɾeˈɫa/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫa/ /ə.kwə.ɾəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquarel aquarel·la aquarel·lada aquarel·lades aquarel·lam aquarel·lant aquarel·lar aquarel·lara aquarel·laran aquarel·larem aquarel·laren aquarel·lares aquarel·lareu aquarel·laria aquarel·larien aquarel·laries aquarel·larà aquarel·laràs aquarel·laré aquarel·laríem aquarel·laríeu aquarel·lassen aquarel·lasses aquarel·lassin aquarel·lassis aquarel·lat aquarel·lats aquarel·lau aquarel·lava aquarel·laven aquarel·laves aquarel·le aquarel·lem aquarel·len aquarel·les aquarel·lessen aquarel·lesses aquarel·lessin aquarel·lessis aquarel·leu aquarel·li aquarel·lin aquarel·lis aquarel·lo aquarel·là aquarel·làrem aquarel·làreu aquarel·làs aquarel·làssem aquarel·làsseu aquarel·làssim aquarel·làssiu aquarel·làvem aquarel·làveu aquarel·lés aquarel·léssem aquarel·lésseu aquarel·léssim aquarel·léssiu aquarel·lí bal bal (1) occ sept val v
aquareller

aquarel·lista /a.kwa.ɾeɫˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeɫˈɫis.te/ /a.kwa.ɾeˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeˈɫis.te/ /ak.kwe.ɾeˈɫis.ta/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫis.tə/ /ə.kwə.ɾəˈɫis.tə/ n neut
aquarelliste

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
aquarium
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n neut
Verseau

aquarterar /a.kwar.teˈɾa/ /a.kwaɾ.teˈɾa/ /a.kwaɾ.teˈɾaɾ/ /ə.kwər.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquarter aquartera aquarterada aquarterades aquarteram aquarterant aquarterar aquarterara aquarteraran aquarterarem aquarteraren aquarterares aquarterareu aquarteraria aquarterarien aquarteraries aquarterarà aquarteraràs aquarteraré aquarteraríem aquarteraríeu aquarterassen aquarterasses aquarterassin aquarterassis aquarterat aquarterats aquarterau aquarterava aquarteraven aquarteraves aquartere aquarterem aquarteren aquarteres aquarteressen aquarteresses aquarteressin aquarteressis aquartereu aquarteri aquarterin aquarteris aquartero aquarterà aquarteràrem aquarteràreu aquarteràs aquarteràssem aquarteràsseu aquarteràssim aquarteràssiu aquarteràvem aquarteràveu aquarterés aquarteréssem aquarterésseu aquarteréssim aquarteréssiu aquarterí bal bal (1) occ sept val v
caserner

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ adj masc
ce
(poc usat) Demostratiu de proximitat en l’espai o el temps en referència a la segona persona.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ pronoun
celui-ci
(poc usat) Aqueixa cosa.

aquell /aˈkeʎ/ /əˈkeʎ/ /əˈkəʎ/ /əˈkɛʎ/ adj
celui-là
Demostratiu de llunyania usat per mostrar que el fet referit és a una certa distància de l'emissor del missatge.

aquemènida /a.keˈmɛ.ni.ða/ /ə.kəˈmɛ.ni.ðə/ n masc
aquemenide

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
ce
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquesta /aˈkes.ta/ /əˈkəs.tə/ /əˈkɛs.tə/ pronoun
cette

aquestes /aˈkes.tes/ /əˈkəs.təs/ /əˈkɛs.təs/ pronoun
ces

aquests /aˈkests/ /aˈkets/ /əˈkəsts/ /əˈkəts/ /əˈkɛsts/ /əˈkɛts/ pronoun
ces

aquietar /a.ki.eˈta/ /a.ki.eˈtaɾ/ /ə.ki.əˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aquiet aquieta aquietada aquietades aquietam aquietant aquietar aquietara aquietaran aquietarem aquietaren aquietares aquietareu aquietaria aquietarien aquietaries aquietarà aquietaràs aquietaré aquietaríem aquietaríeu aquietassen aquietasses aquietassin aquietassis aquietat aquietats aquietau aquietava aquietaven aquietaves aquiete aquietem aquieten aquietes aquietessen aquietesses aquietessin aquietessis aquieteu aquieti aquietin aquietis aquieto aquietà aquietàrem aquietàreu aquietàs aquietàssem aquietàsseu aquietàssim aquietàssiu aquietàvem aquietàveu aquietés aquietéssem aquietésseu aquietéssim aquietéssiu aquietí bal bal (1) occ sept val v
apaiser rappattumare

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
aquatiquea aquatique

aquí /aˈki/ adv
ici
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aquós /aˈkwos/ /əˈkwos/ adj masc
aqueux

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
aqueduc

aqüeducte cerebral n masc
aqueduc du mésencéphale

aqüi- /a.kwi/ /ə.kwi/ prefix
aqui-

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
aquifère

ara /ˈa.ɾa/ adv
maintenant

arabitzar /a.ɾa.biˈzaɾ/ /a.ɾa.βiˈd͡za/ /a.ɾa.βiˈza/ /ə.ɾə.βiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arabitz arabitza arabitzada arabitzades arabitzam arabitzant arabitzar arabitzara arabitzaran arabitzarem arabitzaren arabitzares arabitzareu arabitzaria arabitzarien arabitzaries arabitzarà arabitzaràs arabitzaré arabitzaríem arabitzaríeu arabitzassen arabitzasses arabitzassin arabitzassis arabitzat arabitzats arabitzau arabitzava arabitzaven arabitzaves arabitze arabitzem arabitzen arabitzes arabitzessen arabitzesses arabitzessin arabitzessis arabitzeu arabitzi arabitzin arabitzis arabitzo arabitzà arabitzàrem arabitzàreu arabitzàs arabitzàssem arabitzàsseu arabitzàssim arabitzàssiu arabitzàvem arabitzàveu arabitzés arabitzéssem arabitzésseu arabitzéssim arabitzéssiu arabitzí bal bal (1) occ sept val v
arabiser

aracnoidal /a.ɾaŋ.nojˈðaɫ/ /a.ɾaɡ.nojˈðaɫ/ /ə.ɾəŋ.nojˈðaɫ/ /ə.ɾəŋ.nujˈðaɫ/ adj
arachnoïdien

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
charrue

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
aragonais
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
Aragonais
Natiu de l'Aragó.
aragonais
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

aram /aˈɾam/ /əˈɾam/ n masc
cuivre
Coure treballat en diferents formes per a objectes.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ aramea adj masc
araméen
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
Araméen
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
araméen
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
araignée
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranya blanca n fem
grand vive

aranya de cap negre n fem
vive à tête rayonnée

aranya fragata n fem
vive araignée

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
prunelle
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).
petite vive
Peix de la família dels traquínids que viu a poca profunditat en fons de sorra i és verinós (Echiichthys vipera).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
tarif

aranès /a.ɾaˈnes/ /ə.ɾəˈnəs/ /ə.ɾəˈnɛs/ n masc
aranais
(només en singular) Llengua parlada a la Vall d’Aran, variant del gascó.

araona /a.ɾaˈo.na/ /ə.ɾəˈo.nə/ n masc
araona

arapaho n neut
arapaho
(masculí singular) Llengua de la família algonquina parlada en l’àrea tribal xeiene-arapaho d’Oklahoma i en la reserva Wind River de Wyoming.

arawak /a.ɾaˈwak/ /ə.ɾəˈwak/ n masc
arawak
Llengua del grup arauac parlada a Guyana, el Surinam i la Guaiana Francesa.

arbitralment /ar.βiˌtɾaɫˈmen/ /aɾ.biˌtɾaɫˈment/ /aɾ.βiˌtɾaɫˈmen/ /ər.biˌtɾaɫˈmen/ /əɾ.biˌtɾaɫˈment/ adv
arbitralement

arbitrar /ar.βiˈtɾa/ /aɾ.biˈtɾaɾ/ /aɾ.βiˈtɾa/ /ər.biˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arbitr arbitra arbitrada arbitrades arbitram arbitrant arbitrar arbitrara arbitraran arbitrarem arbitraren arbitrares arbitrareu arbitraria arbitrarien arbitraries arbitrarà arbitraràs arbitraré arbitraríem arbitraríeu arbitrassen arbitrasses arbitrassin arbitrassis arbitrat arbitrats arbitrau arbitrava arbitraven arbitraves arbitre arbitrem arbitren arbitres arbitressen arbitresses arbitressin arbitressis arbitreu arbitri arbitrin arbitris arbitro arbitrà arbitràrem arbitràreu arbitràs arbitràssem arbitràsseu arbitràssim arbitràssiu arbitràvem arbitràveu arbitrés arbitréssem arbitrésseu arbitréssim arbitréssiu arbitrí bal bal (1) occ sept val v
arbitrer

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ arbitrària adj masc
arbitraire arbitral
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
arbitrairement

arborar /ar.βoˈɾa/ /aɾ.boˈɾaɾ/ /aɾ.βoˈɾa/ /ər.buˈɾa/ /əɾ.boˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arbor arbora arborada arborades arborant arborar arborara arboraran arborarem arboraren arborares arborareu arboraria arborarien arboraries arborarà arboraràs arboraré arboraríem arboraríeu arborassen arborasses arborat arborats arborau arborava arboraven arboraves arbore arborem arboren arbores arboressen arboresses arboressin arboressis arboreu arbori arborin arboris arboro arborà arboràrem arboràreu arboràssem arboràsseu arboràvem arboràveu arborés arboréssem arborésseu arboréssim arboréssiu arborí occ sept val val (1) v
arborer

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
arbousier

arbrar /arˈβɾa/ /aɾˈbɾaɾ/ /aɾˈβɾa/ /ərˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arbr arbra arbrada arbrades arbram arbrant arbrar arbrara arbraran arbrarem arbraren arbrares arbrareu arbraria arbrarien arbraries arbrarà arbraràs arbraré arbraríem arbraríeu arbrassen arbrasses arbrassin arbrassis arbrat arbrats arbrau arbrava arbraven arbraves arbre arbrem arbren arbres arbressen arbresses arbressin arbressis arbreu arbri arbrin arbris arbro arbrà arbràrem arbràreu arbràs arbràssem arbràsseu arbràssim arbràssiu arbràvem arbràveu arbrés arbréssem arbrésseu arbréssim arbréssiu arbrí bal bal (1) occ sept val v
arboriser

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
arbre
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre BSP n masc
arbre BSP

arbre binari n masc
arbre binaire

arbre de camp n masc
arbre de domaine

arbre de l'amor n masc
arbre de Judée

arbre k-dimensional n masc
arbre k-d

arbre octal n masc
arbre d'octants

arbre quaternari n masc
arbre quaternaire

arbust /aɾˈbust/ n masc
arbrisseau arbuste

arc n masc
arc archet
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
arc arche
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de 9,15 m n masc
arc de cercle

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
arc-en-ciel

arc zigomàtic n masc
arcade zygomatique

arcabussejar /ar.ka.βu.seˈʒa/ /aɾ.ka.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /aɾ.ka.βu.seˈd͡ʒa/ /ər.kə.bu.səˈʒa/ /ər.kə.βu.səˈʒa/ /əɾ.kə.bu.səˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arcabussege arcabussegem arcabussegen arcabusseges arcabussegessen arcabussegesses arcabussegessin arcabussegessis arcabussegeu arcabussegi arcabussegin arcabussegis arcabussegés arcabussegéssem arcabussegésseu arcabussegéssim arcabussegéssiu arcabussegí arcabusseig arcabusseja arcabussejada arcabussejades arcabussejam arcabussejant arcabussejar arcabussejara arcabussejaran arcabussejarem arcabussejaren arcabussejares arcabussejareu arcabussejaria arcabussejarien arcabussejaries arcabussejarà arcabussejaràs arcabussejaré arcabussejaríem arcabussejaríeu arcabussejassen arcabussejasses arcabussejassin arcabussejassis arcabussejat arcabussejats arcabussejau arcabussejava arcabussejaven arcabussejaves arcabussejo arcabussejà arcabussejàrem arcabussejàreu arcabussejàs arcabussejàssem arcabussejàsseu arcabussejàssim arcabussejàssiu arcabussejàvem arcabussejàveu bal bal (1) occ sept val v
arquebuser

arcade n masc
jeu d'arcade

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
archaïque

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
archaïsme
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcat /aɾˈkat/ /ərˈkat/ arcada adj masc
arqué

arcaïtzar /ar.ka.iˈd͡za/ /aɾ.ka.iˈza/ /aɾ.ka.iˈzaɾ/ /ər.kə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arcaïtz arcaïtza arcaïtzada arcaïtzades arcaïtzam arcaïtzant arcaïtzar arcaïtzara arcaïtzaran arcaïtzarem arcaïtzaren arcaïtzares arcaïtzareu arcaïtzaria arcaïtzarien arcaïtzaries arcaïtzarà arcaïtzaràs arcaïtzaré arcaïtzaríem arcaïtzaríeu arcaïtzassen arcaïtzasses arcaïtzassin arcaïtzassis arcaïtzat arcaïtzats arcaïtzau arcaïtzava arcaïtzaven arcaïtzaves arcaïtze arcaïtzem arcaïtzen arcaïtzes arcaïtzessen arcaïtzesses arcaïtzessin arcaïtzessis arcaïtzeu arcaïtzi arcaïtzin arcaïtzis arcaïtzo arcaïtzà arcaïtzàrem arcaïtzàreu arcaïtzàs arcaïtzàssem arcaïtzàsseu arcaïtzàssim arcaïtzàssiu arcaïtzàvem arcaïtzàveu arcaïtzés arcaïtzéssem arcaïtzésseu arcaïtzéssim arcaïtzéssiu arcaïtzí bal bal (1) occ sept val v
archaïser

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
archonte

arcosaure /ər.kuˈzaw.ɾə/ /əɾ.koˈzaw.ɾə/ n masc
archosaurien

arcà /aɾˈka/ /ərˈka/ adj masc
arcane

arcà /aɾˈka/ /ərˈka/ n masc
mystère

arcàdic /aɾˈka.ðik/ /ərˈka.ðik/ adj masc
arcadien
Relatiu o pertanyent a Arcàdia (Grècia).

arcàdic /aɾˈka.ðik/ /ərˈka.ðik/ n masc
arcadien
Persona que habita o és originària de Arcàdia (Grècia).

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
brûlant

ardentment /arˌðemˈmen/ /aɾˌðemˈmen/ /aɾˌðemˈment/ /ərˌdemˈmen/ /ərˌðemˈmen/ /əɾˌðemˈment/ adv
ardemment

ardiaca /aɾ.ðiˈa.ka/ /ər.diˈa.kə/ n masc
archidiacre

ardidament /arˌði.ðaˈmen/ /aɾˌði.ðaˈmen/ /aɾˌði.ðaˈment/ /ərˌdi.ðəˈmen/ /ərˌði.ðəˈmen/ /əɾˌði.ðəˈment/ adv
hardiment

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ n masc
ruse
Estratagema elaborat per a aconseguir quelcom, sovint per enganyar l'enemic.

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
arène
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
hareng
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arenga /aˈɾeŋ.ɡa/ /əˈɾəŋ.ɡə/ /əˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
harangue
Discurs, en especial quan està pensat per a exaltar els ànims al públic.

arengada /a.ɾeŋˈɡa.ða/ /ə.ɾəŋˈɡa.ðə/ n fem
sardine
Amploia, sardina o seitó conservats en sal.

arengar /a.ɾeŋˈɡa/ /a.ɾeŋˈɡaɾ/ /ə.ɾəŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. areng arenga arengada arengades arengam arengant arengar arengara arengaran arengarem arengaren arengares arengareu arengaria arengarien arengaries arengarà arengaràs arengaré arengaríem arengaríeu arengassen arengasses arengassin arengassis arengat arengats arengau arengava arengaven arengaves arengo arengue arenguem arenguen arengues arenguessen arenguesses arenguessin arenguessis arengueu arengui arenguin arenguis arengués arenguéssem arenguésseu arenguéssim arenguéssiu arenguí arengà arengàrem arengàreu arengàs arengàssem arengàsseu arengàssim arengàssiu arengàvem arengàveu bal bal (1) occ sept val v
haranguer

arenosol /a.ɾe.noˈsɔɫ/ /ə.ɾə.noˈsɔɫ/ /ə.ɾə.nuˈsɔɫ/ n masc
arenosol

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
arête

aresta superior n fem
arête supérieure

argelaga /aɾ.d͡ʒeˈɫa.ɣa/ /ər.ʒəˈɫa.ɣə/ n fem
genêt épineux

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
argent

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg argent argenta argentada argentades argentam argentant argentar argentara argentaran argentarem argentaren argentares argentareu argentaria argentarien argentaries argentarà argentaràs argentaré argentaríem argentaríeu argentassen argentasses argentassin argentassis argentat argentats argentau argentava argentaven argentaves argente argentem argenten argentes argentessen argentesses argentessin argentessis argenteu argenti argentin argentis argento argentà argentàrem argentàreu argentàs argentàssem argentàsseu argentàssim argentàssiu argentàvem argentàveu argentés argentéssem argentésseu argentéssim argentéssiu argentí bal bal (1) occ sept val v
argenter
Guarnir alguna cosa amb plata.
Donar color semblant al de la plata.

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ adj masc
argenté

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
argentin
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
Argentin
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
argile

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
argot jargon

arguciosament /ar.ɣu.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ɣu.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ɣu.siˌo.zaˈment/ /ər.ɡu.siˌo.zəˈmen/ /ər.ɣu.siˌo.zəˈmen/ /əɾ.ɣu.siˌo.zəˈment/ adv
fallacieusement

argue /ˈar.ɡə/ /ˈaɾ.ɣe/ n masc
cabestan

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argument

argumentació n fem
argumentation

argumentar /ar.ɣu.menˈta/ /aɾ.ɣu.menˈta/ /aɾ.ɣu.menˈtaɾ/ /ər.ɡu.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg argument argumenta argumentada argumentades argumentam argumentant argumentar argumentara argumentaran argumentarem argumentaren argumentares argumentareu argumentaria argumentarien argumentaries argumentarà argumentaràs argumentaré argumentaríem argumentaríeu argumentassen argumentasses argumentassin argumentassis argumentat argumentats argumentau argumentava argumentaven argumentaves argumente argumentem argumenten argumentes argumentessen argumentesses argumentessin argumentessis argumenteu argumenti argumentin argumentis argumento argumentà argumentàrem argumentàreu argumentàs argumentàssem argumentàsseu argumentàssim argumentàssiu argumentàvem argumentàveu argumentés argumentéssem argumentésseu argumentéssim argumentéssiu argumentí bal bal (1) occ sept val v
argumentere

argó /ərˈɡo/ n masc
argon

ari /ˈa.ɾi/ ària adj masc
aryen

ari /ˈa.ɾi/ ària n masc
Aryen

aridisol /a.ɾi.ðiˈsɔɫ/ /ə.ɾi.ðiˈsɔɫ/ n masc
aridisol

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
bélier

arilar /a.ɾiˈɫa/ /a.ɾiˈɫaɾ/ /ə.ɾiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aril arila arilada arilades arilam arilant arilar arilara arilaran arilarem arilaren arilares arilareu arilaria arilarien arilaries arilarà arilaràs arilaré arilaríem arilaríeu arilassen arilasses arilassin arilassis arilat arilats arilau arilava arilaven arilaves arile arilem arilen ariles arilessen arilesses arilessin arilessis arileu arili arilin arilis arilo arilà arilàrem arilàreu arilàs arilàssem arilàsseu arilàssim arilàssiu arilàvem arilàveu arilés ariléssem arilésseu ariléssim ariléssiu arilí bal bal (1) occ sept val v
aryler

aristocratitzar /a.ɾis.to.kɾa.tiˈd͡za/ /a.ɾis.to.kɾa.tiˈza/ /a.ɾis.to.kɾa.tiˈzaɾ/ /ə.ɾis.to.kɾə.tiˈd͡za/ /ə.ɾis.tu.kɾə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aristocratitz aristocratitza aristocratitzada aristocratitzades aristocratitzam aristocratitzant aristocratitzar aristocratitzara aristocratitzaran aristocratitzarem aristocratitzaren aristocratitzares aristocratitzareu aristocratitzaria aristocratitzarien aristocratitzaries aristocratitzarà aristocratitzaràs aristocratitzaré aristocratitzaríem aristocratitzaríeu aristocratitzassen aristocratitzasses aristocratitzassin aristocratitzassis aristocratitzat aristocratitzats aristocratitzau aristocratitzava aristocratitzaven aristocratitzaves aristocratitze aristocratitzem aristocratitzen aristocratitzes aristocratitzessen aristocratitzesses aristocratitzessin aristocratitzessis aristocratitzeu aristocratitzi aristocratitzin aristocratitzis aristocratitzo aristocratitzà aristocratitzàrem aristocratitzàreu aristocratitzàs aristocratitzàssem aristocratitzàsseu aristocratitzàssim aristocratitzàssiu aristocratitzàvem aristocratitzàveu aristocratitzés aristocratitzéssem aristocratitzésseu aristocratitzéssim aristocratitzéssiu aristocratitzí bal bal (1) occ sept val v
aristocratiser

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
aristocratique

aristocràticament /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /ə.ɾis.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /ə.ɾis.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
aristocratiquement

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
aristocrate

aritenoidal /a.ɾi.te.nojˈðaɫ/ /ə.ɾi.tə.nojˈðaɫ/ /ə.ɾi.tə.nujˈðaɫ/ adj
aryténoïde

aritenoide /a.ɾi.teˈnɔj.ðe/ /ə.ɾi.təˈnɔj.ðə/ adj
aryténoïde

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
aritmétique

aritmèticament /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈmen/ /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈment/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈmen/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
arithmétiquement

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
arme
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
arme blanche arma blanca

arma de destrucció massiva n fem
arme de destruction massive
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
armada

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
armure
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armanyaguès /aɾ.ma.ɲaˈɣes/ /ər.mə.ɲəˈɣɛs/ /əɾ.mə.ɲəˈɣəs/ n masc
armagnac

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arm arma armada armades armam armant armar armara armaran armarem armaren armares armareu armaria armarien armaries armarà armaràs armaré armaríem armaríeu armassen armasses armassin armassis armat armats armau armava armaven armaves arme armem armen armes armessen armesses armessin armessis armeu armi armin armis armo armà armàrem armàreu armàs armàssem armàsseu armàssim armàssiu armàvem armàveu armés arméssem armésseu arméssim arméssiu armí bal bal (1) occ sept val v
armer
Proveir d'armes ofensives o defensives.
(handbol, pilota basca) Disposar el braç en la postura adequada per fer un llançament.
monter
Compondre diferents peces de manera que el conjunt s'aguanti dret i es pugui usar.
équiper
(nàutica) Proveir un vaixell de tot el necessari per tenir-lo a punt.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
armoire

armari de paret n masc
placard

armarill /aɾ.maˈɾiʎ/ /ər.məˈɾiʎ/ n masc
émerillon

armeni /ərˈmɛ.ni/ armènia adj masc
arménien

armer /arˈme/ /aɾˈmeɾ/ /ərˈme/ n masc
armurier
Persona dedicada a les armes: fabricant, venedor, guardià, curador.

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
gilet

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
ruche
Niu natural d’abelles.
mite papillon de nuit
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arnar /arˈna/ /aɾˈna/ /aɾˈnaɾ/ /ərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arn arna arnada arnades arnam arnant arnar arnara arnaran arnarem arnaren arnares arnareu arnaria arnarien arnaries arnarà arnaràs arnaré arnaríem arnaríeu arnassen arnasses arnassin arnassis arnat arnats arnau arnava arnaven arnaves arne arnem arnen arnes arnessen arnesses arnessin arnessis arneu arni arnin arnis arno arnà arnàrem arnàreu arnàs arnàssem arnàsseu arnàssim arnàssiu arnàvem arnàveu arnés arnéssem arnésseu arnéssim arnéssiu arní bal bal (1) occ sept val v
miter

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
arôme

aromatitzar /a.ɾo.ma.tiˈd͡za/ /a.ɾo.ma.tiˈza/ /a.ɾo.ma.tiˈzaɾ/ /ə.ɾo.mə.tiˈd͡za/ /ə.ɾu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aromatitz aromatitza aromatitzada aromatitzades aromatitzam aromatitzant aromatitzar aromatitzara aromatitzaran aromatitzarem aromatitzaren aromatitzares aromatitzareu aromatitzaria aromatitzarien aromatitzaries aromatitzarà aromatitzaràs aromatitzaré aromatitzaríem aromatitzaríeu aromatitzassen aromatitzasses aromatitzassin aromatitzassis aromatitzat aromatitzats aromatitzau aromatitzava aromatitzaven aromatitzaves aromatitze aromatitzem aromatitzen aromatitzes aromatitzessen aromatitzesses aromatitzessin aromatitzessis aromatitzeu aromatitzi aromatitzin aromatitzis aromatitzo aromatitzà aromatitzàrem aromatitzàreu aromatitzàs aromatitzàssem aromatitzàsseu aromatitzàssim aromatitzàssiu aromatitzàvem aromatitzàveu aromatitzés aromatitzéssem aromatitzésseu aromatitzéssim aromatitzéssiu aromatitzí bal bal (1) occ sept val v
aromatiser

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
harpe

arpar /arˈpa/ /aɾˈpa/ /aɾˈpaɾ/ /ərˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arp arpa arpada arpades arpam arpant arpar arpara arparan arparem arparen arpares arpareu arparia arparien arparies arparà arparàs arparé arparíem arparíeu arpassen arpasses arpassin arpassis arpat arpats arpau arpava arpaven arpaves arpe arpem arpen arpes arpessen arpesses arpessin arpessis arpeu arpi arpin arpis arpo arpà arpàrem arpàreu arpàs arpàssem arpàsseu arpàssim arpàssiu arpàvem arpàveu arpés arpéssem arpésseu arpéssim arpéssiu arpí bal bal (1) occ sept val v
griffer
Donar arpades.

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
arpège

arponar /ar.poˈna/ /aɾ.poˈna/ /aɾ.poˈnaɾ/ /ər.puˈna/ /əɾ.poˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arpon arpona arponada arponades arponam arponant arponar arponara arponaran arponarem arponaren arponares arponareu arponaria arponarien arponaries arponarà arponaràs arponaré arponaríem arponaríeu arponassen arponasses arponassin arponassis arponat arponats arponau arponava arponaven arponaves arpone arponem arponen arpones arponessen arponesses arponessin arponessis arponeu arponi arponin arponis arpono arponà arponàrem arponàreu arponàs arponàssem arponàsseu arponàssim arponàssiu arponàvem arponàveu arponés arponéssem arponésseu arponéssim arponéssiu arponí bal bal (1) occ sept val v
harponner

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
harpon

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
archevêque

arquejar /ar.keˈʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /ər.kəˈʒa/ /əɾ.kəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arquege arquegem arquegen arqueges arquegessen arquegesses arquegessin arquegessis arquegeu arquegi arquegin arquegis arquegés arquegéssem arquegésseu arquegéssim arquegéssiu arquegí arqueig arqueja arquejada arquejades arquejam arquejant arquejar arquejara arquejaran arquejarem arquejaren arquejares arquejareu arquejaria arquejarien arquejaries arquejarà arquejaràs arquejaré arquejaríem arquejaríeu arquejassen arquejasses arquejassin arquejassis arquejat arquejats arquejau arquejava arquejaven arquejaves arquejo arquejà arquejàrem arquejàreu arquejàs arquejàssem arquejàsseu arquejàssim arquejàssiu arquejàvem arquejàveu bal bal (1) occ sept val v
arquer
Donar a alguna cosa la forma d'arc.

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
archéologie

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
archer
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
archéologue

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
architecte

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
architecture
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitectònicament /ar.ki.tekˌtɔ.ni.kaˈmen/ /aɾ.ki.tekˌtɔ.ni.kaˈmen/ /aɾ.ki.tekˌtɔ.ni.kaˈment/ /ər.ki.təkˌtɔ.ni.kəˈmen/ /əɾ.ki.təkˌtɔ.ni.kəˈment/ adv
architecturalement

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
architrave

arquivolta /ar.kiˈβɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈvɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈβɔɫ.tɔ/ /ər.kiˈβɔɫ.tə/ /əɾ.kiˈvɔɫ.tə/ n fem
archivolte

arrabassar /a.ra.baˈsaɾ/ /a.ra.βaˈsa/ /ə.rə.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrabassa arrabassada arrabassades arrabassam arrabassant arrabassar arrabassara arrabassaran arrabassarem arrabassaren arrabassares arrabassareu arrabassaria arrabassarien arrabassaries arrabassarà arrabassaràs arrabassaré arrabassaríem arrabassaríeu arrabassassen arrabassasses arrabassassin arrabassassis arrabassat arrabassats arrabassau arrabassava arrabassaven arrabassaves arrabasse arrabassem arrabassen arrabasses arrabassessen arrabassesses arrabassessin arrabassessis arrabasseu arrabassi arrabassin arrabassis arrabasso arrabassà arrabassàrem arrabassàreu arrabassàs arrabassàssem arrabassàsseu arrabassàssim arrabassàssiu arrabassàvem arrabassàveu arrabassés arrabasséssem arrabassésseu arrabasséssim arrabasséssiu arrabassí arrabàs bal bal (1) occ sept val v
pivoter
Arrancar d'arrel arbres i plantes que tenen rabassa.
arracher
Arrancar amb violència una cosa del lloc on és clavada.
ravir
Prendre alguna cosa amb violència o precipitació.

arrabà /a.raˈβa/ /ə.rəˈβa/ n masc
alfiz

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
boucle d'oreille

arraconar /a.ra.koˈna/ /a.ra.koˈnaɾ/ /ə.rə.koˈna/ /ə.rə.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arracon arracona arraconada arraconades arraconam arraconant arraconar arraconara arraconaran arraconarem arraconaren arraconares arraconareu arraconaria arraconarien arraconaries arraconarà arraconaràs arraconaré arraconaríem arraconaríeu arraconassen arraconasses arraconassin arraconassis arraconat arraconats arraconau arraconava arraconaven arraconaves arracone arraconem arraconen arracones arraconessen arraconesses arraconessin arraconessis arraconeu arraconi arraconin arraconis arracono arraconà arraconàrem arraconàreu arraconàs arraconàssem arraconàsseu arraconàssim arraconàssiu arraconàvem arraconàveu arraconés arraconéssem arraconésseu arraconéssim arraconéssiu arraconí bal bal (1) occ sept val v
acculer
Posar alguna cosa en un racó.
délaisser
Deixar per inútil, no fer-li cas.

arrambada /a.ramˈba.ða/ /ə.rəmˈba.ðə/ n fem
collée

arrambar /a.ramˈba/ /a.ramˈbaɾ/ /ə.rəmˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arramb arramba arrambada arrambades arrambam arrambant arrambar arrambara arrambaran arrambarem arrambaren arrambares arrambareu arrambaria arrambarien arrambaries arrambarà arrambaràs arrambaré arrambaríem arrambaríeu arrambassen arrambasses arrambassin arrambassis arrambat arrambats arrambau arrambava arrambaven arrambaves arrambe arrambem arramben arrambes arrambessen arrambesses arrambessin arrambessis arrambeu arrambi arrambin arrambis arrambo arrambà arrambàrem arrambàreu arrambàs arrambàssem arrambàsseu arrambàssim arrambàssiu arrambàvem arrambàveu arrambés arrambéssem arrambésseu arrambéssim arrambéssiu arrambí bal bal (1) occ sept val v
approcher
Posar coses juntes a un costat.
coller au mur
(pilota basca) Llançar la pilota de manera que es desplaci arran de paret.

arramblar /a.ramˈbɫa/ /a.ramˈbɫaɾ/ /ə.rəmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrambla arramblada arramblades arramblant arramblar arramblara arramblaran arramblarem arramblaren arramblares arramblareu arramblaria arramblarien arramblaries arramblarà arramblaràs arramblaré arramblaríem arramblaríeu arramblassen arramblasses arramblat arramblats arramblava arramblaven arramblaves arramble arramblem arramblen arrambles arramblessen arramblesses arramblessin arramblessis arrambleu arrambli arramblin arramblis arramblo arramblà arramblàrem arramblàreu arramblàssem arramblàsseu arramblàvem arramblàveu arramblés arrambléssem arramblésseu arrambléssim arrambléssiu arramblí occ sept val val (1) v
rafler

arran /aˈran/ adv
ras
A nivell de l'arrel o de la base.
Molt a prop d'una altra cosa.

arran de preposition
à ras
A tocar, ben a prop, a la vora.
aussitôt
Immediatament després, tot seguit.
lors de
Com a conseqüència de.

arranar /a.raˈna/ /a.raˈnaɾ/ /ə.rəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arran arrana arranada arranades arranam arranant arranar arranara arranaran arranarem arranaren arranares arranareu arranaria arranarien arranaries arranarà arranaràs arranaré arranaríem arranaríeu arranassen arranasses arranassin arranassis arranat arranats arranau arranava arranaven arranaves arrane arranem arranen arranes arranessen arranesses arranessin arranessis arraneu arrani arranin arranis arrano arranà arranàrem arranàreu arranàs arranàssem arranàsseu arranàssim arranàssiu arranàvem arranàveu arranés arranéssem arranésseu arranéssim arranéssiu arraní bal bal (1) occ sept val v
écourter

arranjament /a.ran.d͡ʒaˈmen/ /a.ran.d͡ʒaˈment/ /ə.rən.ʒəˈmen/ /ə.rən.ʒəˈment/ n masc
arrangement

arranjar /a.raɲˈd͡ʒa/ /a.raɲˈd͡ʒaɾ/ /ə.rəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrange arrangem arrangen arranges arrangessen arrangesses arrangessin arrangessis arrangeu arrangi arrangin arrangis arrangés arrangéssem arrangésseu arrangéssim arrangéssiu arrangí arranj arranja arranjada arranjades arranjam arranjant arranjar arranjara arranjaran arranjarem arranjaren arranjares arranjareu arranjaria arranjarien arranjaries arranjarà arranjaràs arranjaré arranjaríem arranjaríeu arranjassen arranjasses arranjassin arranjassis arranjat arranjats arranjau arranjava arranjaven arranjaves arranjo arranjà arranjàrem arranjàreu arranjàs arranjàssem arranjàsseu arranjàssim arranjàssiu arranjàvem arranjàveu bal bal (1) occ sept val v
arranger

arrapar /a.raˈpa/ /a.raˈpaɾ/ /ə.rəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrap arrapa arrapada arrapades arrapam arrapant arrapar arrapara arraparan arraparem arraparen arrapares arrapareu arraparia arraparien arraparies arraparà arraparàs arraparé arraparíem arraparíeu arrapassen arrapasses arrapassin arrapassis arrapat arrapats arrapau arrapava arrapaven arrapaves arrape arrapem arrapen arrapes arrapessen arrapesses arrapessin arrapessis arrapeu arrapi arrapin arrapis arrapo arrapà arrapàrem arrapàreu arrapàs arrapàssem arrapàsseu arrapàssim arrapàssiu arrapàvem arrapàveu arrapés arrapéssem arrapésseu arrapéssim arrapéssiu arrapí bal bal (1) occ sept val v
arracher
Prendre amb violència.
accrocher
(pronominal) Agafar-se fortament, aferrar-se.

arrasar /a.raˈza/ /a.raˈzaɾ/ /ə.rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrasa arrasada arrasades arrasam arrasant arrasar arrasara arrasaran arrasarem arrasaren arrasares arrasareu arrasaria arrasarien arrasaries arrasarà arrasaràs arrasaré arrasaríem arrasaríeu arrasassen arrasasses arrasassin arrasassis arrasat arrasats arrasau arrasava arrasaven arrasaves arrase arrasem arrasen arrases arrasessen arrasesses arrasessin arrasessis arraseu arrasi arrasin arrasis arraso arrasà arrasàrem arrasàreu arrasàs arrasàssem arrasàsseu arrasàssim arrasàssiu arrasàvem arrasàveu arrasés arraséssem arrasésseu arraséssim arraséssiu arrasí arràs bal bal (1) occ sept val v
démolir
Enderrocar deixant al nivell del terra.
ravager
Destruir completament.

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
capricieux

arravatadament /a.ra.vaˌta.ðaˈment/ /a.ra.βaˌta.ðaˈmen/ /ə.rə.vəˌta.ðəˈmen/ /ə.rə.vəˌta.ðəˈment/ /ə.rə.βəˌta.ðəˈmen/ adv
étourdiment

arravatar /a.ra.vaˈtaɾ/ /a.ra.βaˈta/ /ə.rə.vəˈta/ /ə.rə.βəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arravat arravata arravatada arravatades arravatam arravatant arravatar arravatara arravataran arravatarem arravataren arravatares arravatareu arravataria arravatarien arravataries arravatarà arravataràs arravataré arravataríem arravataríeu arravatassen arravatasses arravatassin arravatassis arravatat arravatats arravatau arravatava arravataven arravataves arravate arravatem arravaten arravates arravatessen arravatesses arravatessin arravatessis arravateu arravati arravatin arravatis arravato arravatà arravatàrem arravatàreu arravatàs arravatàssem arravatàsseu arravatàssim arravatàssiu arravatàvem arravatàveu arravatés arravatéssem arravatésseu arravatéssim arravatéssiu arravatí bal bal (1) occ sept val v
emporter

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrebossa arrebossada arrebossades arrebossam arrebossant arrebossar arrebossara arrebossaran arrebossarem arrebossaren arrebossares arrebossareu arrebossaria arrebossarien arrebossaries arrebossarà arrebossaràs arrebossaré arrebossaríem arrebossaríeu arrebossassen arrebossasses arrebossassin arrebossassis arrebossat arrebossats arrebossau arrebossava arrebossaven arrebossaves arrebosse arrebossem arrebossen arrebosses arrebossessen arrebossesses arrebossessin arrebossessis arrebosseu arrebossi arrebossin arrebossis arrebosso arrebossà arrebossàrem arrebossàreu arrebossàs arrebossàssem arrebossàsseu arrebossàssim arrebossàssiu arrebossàvem arrebossàveu arrebossés arrebosséssem arrebossésseu arrebosséssim arrebosséssiu arrebossí arrebòs bal bal (1) occ sept val v
crépir
Cobrir una part d'una construcció, normalment parets i sostres, amb material d'obra (guix, ciment, etc).
enrober
Banyar un aliment en un líquid fet principalment de farina i ou perquè després, en fregir-lo, quedi una capa cruixent.

arrecerar /a.re.seˈɾa/ /a.re.seˈɾaɾ/ /ə.rə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrecer arrecera arrecerada arrecerades arreceram arrecerant arrecerar arrecerara arreceraran arrecerarem arreceraren arrecerares arrecerareu arreceraria arrecerarien arreceraries arrecerarà arreceraràs arreceraré arreceraríem arreceraríeu arrecerassen arrecerasses arrecerassin arrecerassis arrecerat arrecerats arrecerau arrecerava arreceraven arreceraves arrecere arrecerem arreceren arreceres arreceressen arreceresses arreceressin arreceressis arrecereu arreceri arrecerin arreceris arrecero arrecerà arreceràrem arreceràreu arreceràs arreceràssem arreceràsseu arreceràssim arreceràssiu arreceràvem arreceràveu arrecerés arreceréssem arrecerésseu arreceréssim arreceréssiu arrecerí bal bal (1) occ sept val v
abriter

arreflèxia /a.reˈfɫɛk.si.a/ /ə.rəˈfɫɛk.si.ə/ n fem
arefléxie

arreglar /a.reɡˈɡɫa/ /a.reˈɣɫa/ /a.reˈɣɫaɾ/ /ə.rəɡˈɡɫa/ /ə.rəˈɣɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arregl arregla arreglada arreglades arreglam arreglant arreglar arreglara arreglaran arreglarem arreglaren arreglares arreglareu arreglaria arreglarien arreglaries arreglarà arreglaràs arreglaré arreglaríem arreglaríeu arreglassen arreglasses arreglassin arreglassis arreglat arreglats arreglau arreglava arreglaven arreglaves arregle arreglem arreglen arregles arreglessen arreglesses arreglessin arreglessis arregleu arregli arreglin arreglis arreglo arreglà arreglàrem arreglàreu arreglàs arreglàssem arreglàsseu arreglàssim arreglàssiu arreglàvem arreglàveu arreglés arregléssem arreglésseu arregléssim arregléssiu arreglí bal bal (1) occ sept val v
régler
Posar les coses en regla.

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
racine
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.
(matemàtiques) Operació matemàtica inversa a la potenciació.
(gramàtica) Part que queda d'una paraula després d'haver exclòs tots els afixos. Sovint és també una paraula.

arrelar /a.reˈɫa/ /a.reˈɫaɾ/ /ə.rəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrel arrela arrelada arrelades arrelam arrelant arrelar arrelara arrelaran arrelarem arrelaren arrelares arrelareu arrelaria arrelarien arrelaries arrelarà arrelaràs arrelaré arrelaríem arrelaríeu arrelassen arrelasses arrelassin arrelassis arrelat arrelats arrelau arrelava arrelaven arrelaves arrele arrelem arrelen arreles arrelessen arrelesses arrelessin arrelessis arreleu arreli arrelin arrelis arrelo arrelà arrelàrem arrelàreu arrelàs arrelàssem arrelàsseu arrelàssim arrelàssiu arrelàvem arrelàveu arrelés arreléssem arrelésseu arreléssim arreléssiu arrelí bal bal (1) occ sept val v
enraciner
Fer arrels els arbres i plantes.
(figuradament) Fixar-se una idea, ús, costum.

arremolinar /a.re.mo.ɫiˈna/ /a.re.mo.ɫiˈnaɾ/ /ə.rə.mo.ɫiˈna/ /ə.rə.mu.ɫiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arremolina arremolinada arremolinades arremolinam arremolinant arremolinar arremolinara arremolinaran arremolinarem arremolinaren arremolinares arremolinareu arremolinaria arremolinarien arremolinaries arremolinarà arremolinaràs arremolinaré arremolinaríem arremolinaríeu arremolinassen arremolinasses arremolinassin arremolinassis arremolinat arremolinats arremolinau arremolinava arremolinaven arremolinaves arremoline arremolinem arremolinen arremolines arremolinessen arremolinesses arremolinessin arremolinessis arremolineu arremolini arremolinin arremolinis arremolino arremolinà arremolinàrem arremolinàreu arremolinàs arremolinàssem arremolinàsseu arremolinàssim arremolinàssiu arremolinàvem arremolinàveu arremolinés arremolinéssem arremolinésseu arremolinéssim arremolinéssiu arremoliní arremolín bal bal (1) occ sept val v
faire tournoyer

arrencada /a.reŋˈka.ða/ /ə.rəŋˈka.ðə/ n fem
démarrage
(pilota basca) Inici de l'acció d'un jugador d'acostar-se a la pilota.

arrencada de toc n fem
peel-off

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrenc arrenca arrencada arrencades arrencam arrencant arrencar arrencara arrencaran arrencarem arrencaren arrencares arrencareu arrencaria arrencarien arrencaries arrencarà arrencaràs arrencaré arrencaríem arrencaríeu arrencassen arrencasses arrencassin arrencassis arrencat arrencats arrencau arrencava arrencaven arrencaves arrenco arrencà arrencàrem arrencàreu arrencàs arrencàssem arrencàsseu arrencàssim arrencàssiu arrencàvem arrencàveu arrenque arrenquem arrenquen arrenques arrenquessen arrenquesses arrenquessin arrenquessis arrenqueu arrenqui arrenquin arrenquis arrenqués arrenquéssem arrenquésseu arrenquéssim arrenquéssiu arrenquí bal bal (1) occ sept val v
arracher
Treure d'arrel allò que està plantat o fortament adherit.
élancer
Començar bruscament amb esforç.
démarrer
Partir, començar a moure's.

arrendar /a.renˈda/ /a.renˈdaɾ/ /ə.rənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrend arrenda arrendada arrendades arrendam arrendant arrendar arrendara arrendaran arrendarem arrendaren arrendares arrendareu arrendaria arrendarien arrendaries arrendarà arrendaràs arrendaré arrendaríem arrendaríeu arrendassen arrendasses arrendassin arrendassis arrendat arrendats arrendau arrendava arrendaven arrendaves arrende arrendem arrenden arrendes arrendessen arrendesses arrendessin arrendessis arrendeu arrendi arrendin arrendis arrendo arrendà arrendàrem arrendàreu arrendàs arrendàssem arrendàsseu arrendàssim arrendàssiu arrendàvem arrendàveu arrendés arrendéssem arrendésseu arrendéssim arrendéssiu arrendí bal bal (1) occ sept val v
louer

arrenglerar /a.reŋ.ɡɫeˈɾa/ /a.reŋ.ɡɫeˈɾaɾ/ /ə.rəŋ.ɡɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrengler arrenglera arrenglerada arrenglerades arrengleram arrenglerant arrenglerar arrenglerara arrengleraran arrenglerarem arrengleraren arrenglerares arrenglerareu arrengleraria arrenglerarien arrengleraries arrenglerarà arrengleraràs arrengleraré arrengleraríem arrengleraríeu arrenglerassen arrenglerasses arrenglerassin arrenglerassis arrenglerat arrenglerats arrenglerau arrenglerava arrengleraven arrengleraves arrenglere arrenglerem arrengleren arrengleres arrengleressen arrengleresses arrengleressin arrengleressis arrenglereu arrengleri arrenglerin arrengleris arrenglero arrenglerà arrengleràrem arrengleràreu arrengleràs arrengleràssem arrengleràsseu arrengleràssim arrengleràssiu arrengleràvem arrengleràveu arrenglerés arrengleréssem arrenglerésseu arrengleréssim arrengleréssiu arrenglerí bal bal (1) occ sept val v
aligner

arreplegar /a.re.pɫeˈɣa/ /a.re.pɫeˈɣaɾ/ /ə.rə.pɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrepleg arreplega arreplegada arreplegades arreplegam arreplegant arreplegar arreplegara arreplegaran arreplegarem arreplegaren arreplegares arreplegareu arreplegaria arreplegarien arreplegaries arreplegarà arreplegaràs arreplegaré arreplegaríem arreplegaríeu arreplegassen arreplegasses arreplegassin arreplegassis arreplegat arreplegats arreplegau arreplegava arreplegaven arreplegaves arreplego arreplegue arrepleguem arrepleguen arreplegues arrepleguessen arrepleguesses arrepleguessin arrepleguessis arreplegueu arreplegui arrepleguin arrepleguis arreplegués arrepleguéssem arrepleguésseu arrepleguéssim arrepleguéssiu arrepleguí arreplegà arreplegàrem arreplegàreu arreplegàs arreplegàssem arreplegàsseu arreplegàssim arreplegàssiu arreplegàvem arreplegàveu bal bal (1) occ sept val v
ramasser
Recollir i reunir coses disperses.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
arrestation

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
arrêter

arri /ˈa.ri/ Interjection
hue

arriar /a.riˈa/ /a.riˈaɾ/ /ə.riˈa/ v
presser
Estimular les bèsties per a que continuïn la marxa.
amener
(nàutica) Afluixar o deixar córrer els caps per baixar veles o banderes.

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
arrivée
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrib arriba arribada arribades arribam arribant arribar arribara arribaran arribarem arribaren arribares arribareu arribaria arribarien arribaries arribarà arribaràs arribaré arribaríem arribaríeu arribassen arribasses arribassin arribassis arribat arribats arribau arribava arribaven arribaves arribe arribem arriben arribes arribessen arribesses arribessin arribessis arribeu arribi arribin arribis arribo arribà arribàrem arribàreu arribàs arribàssem arribàsseu arribàssim arribàssiu arribàvem arribàveu arribés arribéssem arribésseu arribéssim arribéssiu arribí bal bal (1) occ sept val v
arriver
Anar a la destinació, acabar el moviment.
(nàutica) Portar la nau fins al port.

arribista /a.riˈbis.ta/ /a.riˈbis.te/ /ə.riˈβis.tə/ n neut
arriviste

arrimar /a.riˈma/ /a.riˈmaɾ/ /ə.riˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrim arrima arrimada arrimades arrimam arrimant arrimar arrimara arrimaran arrimarem arrimaren arrimares arrimareu arrimaria arrimarien arrimaries arrimarà arrimaràs arrimaré arrimaríem arrimaríeu arrimassen arrimasses arrimassin arrimassis arrimat arrimats arrimau arrimava arrimaven arrimaves arrime arrimem arrimen arrimes arrimessen arrimesses arrimessin arrimessis arrimeu arrimi arrimin arrimis arrimo arrimà arrimàrem arrimàreu arrimàs arrimàssem arrimàsseu arrimàssim arrimàssiu arrimàvem arrimàveu arrimés arriméssem arrimésseu arriméssim arriméssiu arrimí bal bal (1) occ sept val v
rapprocher
Acostar una cosa prop d'una altra.

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrisc arrisca arriscada arriscades arriscam arriscant arriscar arriscara arriscaran arriscarem arriscaren arriscares arriscareu arriscaria arriscarien arriscaries arriscarà arriscaràs arriscaré arriscaríem arriscaríeu arriscassen arriscasses arriscassin arriscassis arriscat arriscats arriscau arriscava arriscaven arriscaves arrisco arriscà arriscàrem arriscàreu arriscàs arriscàssem arriscàsseu arriscàssim arriscàssiu arriscàvem arriscàveu arrisque arrisquem arrisquen arrisques arrisquessen arrisquesses arrisquessin arrisquessis arrisqueu arrisqui arrisquin arrisquis arrisqués arrisquéssem arrisquésseu arrisquéssim arrisquéssiu arrisquí bal bal (1) occ sept val v
risquer

arrissar /a.riˈsa/ /a.riˈsaɾ/ /ə.riˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrissa arrissada arrissades arrissam arrissant arrissar arrissara arrissaran arrissarem arrissaren arrissares arrissareu arrissaria arrissarien arrissaries arrissarà arrissaràs arrissaré arrissaríem arrissaríeu arrissassen arrissasses arrissassin arrissassis arrissat arrissats arrissau arrissava arrissaven arrissaves arrisse arrissem arrissen arrisses arrissessen arrissesses arrissessin arrissessis arrisseu arrissi arrissin arrissis arrisso arrissà arrissàrem arrissàreu arrissàs arrissàssem arrissàsseu arrissàssim arrissàssiu arrissàvem arrissàveu arrissés arrisséssem arrissésseu arrisséssim arrisséssiu arrissí arrís bal bal (1) occ sept val v
friser

arrize /aˈri.ze/ /əˈri.zə/ adj masc
arrhize

arrizotònic /a.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zuˈtɔ.nik/ adj masc
arhizotonique

arrizòfit /a.riˈzɔ.fit/ /ə.riˈzɔ.fit/ n masc
arrhize

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ arrodoneix arrodoneixen arrodoneixes arrodoneixi arrodoneixin arrodoneixis arrodoneixo arrodonesc arrodonesqui arrodonesquin arrodonesquis arrodonia arrodonida arrodonides arrodonien arrodonies arrodoniguem arrodonigueu arrodonim arrodonint arrodonir arrodonira arrodoniran arrodonirem arrodoniren arrodonires arrodonireu arrodoniria arrodonirien arrodoniries arrodonirà arrodoniràs arrodoniré arrodoniríem arrodoniríeu arrodonisc arrodonisca arrodonisquen arrodonisques arrodonissen arrodonisses arrodonissin arrodonissis arrodonit arrodonits arrodoniu arrodonix arrodonixen arrodonixes arrodonixo arrodoní arrodoníem arrodoníeu arrodonírem arrodoníreu arrodonís arrodoníssem arrodonísseu arrodoníssim arrodoníssiu bal n-occ occ sept val v
arrondir
Fer rodona una cosa.
(matemàtiques) Aproximar un nombre a un altre proper més simple.

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arrogant

arrogantment /a.roˌɣamˈmen/ /a.roˌɣamˈment/ /ə.roˌɣamˈment/ /ə.ruˌɣamˈmen/ adv
arrogamment

arrogar-se /a.roˈɣaɾ.se/ /ə.roˈɣaɾ.sə/ /ə.ru.ɣərˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrog arroga arrogada arrogades arrogam arrogant arrogar arrogara arrogaran arrogarem arrogaren arrogares arrogareu arrogaria arrogarien arrogaries arrogarà arrogaràs arrogaré arrogaríem arrogaríeu arrogassen arrogasses arrogassin arrogassis arrogat arrogats arrogau arrogava arrogaven arrogaves arrogo arrogue arroguem arroguen arrogues arroguessen arroguesses arroguessin arroguessis arrogueu arrogui arroguin arroguis arrogués arroguéssem arroguésseu arroguéssim arroguéssiu arroguí arrogà arrogàrem arrogàreu arrogàs arrogàssem arrogàsseu arrogàssim arrogàssiu arrogàvem arrogàveu bal bal (1) occ sept val v
arroger

arromangar /a.ro.maŋˈɡa/ /a.ro.maŋˈɡaɾ/ /ə.ro.məŋˈɡa/ /ə.ru.məŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arromang arromanga arromangada arromangades arromangam arromangant arromangar arromangara arromangaran arromangarem arromangaren arromangares arromangareu arromangaria arromangarien arromangaries arromangarà arromangaràs arromangaré arromangaríem arromangaríeu arromangassen arromangasses arromangassin arromangassis arromangat arromangats arromangau arromangava arromangaven arromangaves arromango arromangue arromanguem arromanguen arromangues arromanguessen arromanguesses arromanguessin arromanguessis arromangueu arromangui arromanguin arromanguis arromangués arromanguéssem arromanguésseu arromanguéssim arromanguéssiu arromanguí arromangà arromangàrem arromangàreu arromangàs arromangàssem arromangàsseu arromangàssim arromangàssiu arromangàvem arromangàveu bal bal (1) occ val v
retrouser
Replegar o tirar amunt les mànigues.

arronsar /a.ronˈsa/ /a.ronˈsaɾ/ /ə.ronˈsa/ /ə.runˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrons arronsa arronsada arronsades arronsam arronsant arronsar arronsara arronsaran arronsarem arronsaren arronsares arronsareu arronsaria arronsarien arronsaries arronsarà arronsaràs arronsaré arronsaríem arronsaríeu arronsassen arronsasses arronsassin arronsassis arronsat arronsats arronsau arronsava arronsaven arronsaves arronse arronsem arronsen arronses arronsessen arronsesses arronsessin arronsessis arronseu arronsi arronsin arronsis arronso arronsà arronsàrem arronsàreu arronsàs arronsàssem arronsàsseu arronsàssim arronsàssiu arronsàvem arronsàveu arronsés arronséssem arronsésseu arronséssim arronséssiu arronsí bal bal (1) occ sept val v
resserrer
Reduir l'allargada, contraure especialment parts del cos.

arronsar les espatlles v
hausser les épaules

arrosar /a.roˈza/ /a.roˈzaɾ/ /ə.roˈza/ /ə.ruˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrosa arrosada arrosades arrosam arrosant arrosar arrosara arrosaran arrosarem arrosaren arrosares arrosareu arrosaria arrosarien arrosaries arrosarà arrosaràs arrosaré arrosaríem arrosaríeu arrosassen arrosasses arrosassin arrosassis arrosat arrosats arrosau arrosava arrosaven arrosaves arrose arrosem arrosen arroses arrosessen arrosesses arrosessin arrosessis arroseu arrosi arrosin arrosis arroso arrosà arrosàrem arrosàreu arrosàs arrosàssem arrosàsseu arrosàssim arrosàssiu arrosàvem arrosàveu arrosés arroséssem arrosésseu arroséssim arroséssiu arrosí arròs bal bal (1) occ sept val v
arroser

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
rizière

arrossegall /a.ro.seˈɣaʎ/ /ə.ro.səˈɣaʎ/ /ə.ru.səˈɣaj/ /ə.ru.səˈɣaʎ/ n masc
traîne

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ arrossega arrossegada arrossegades arrossegant arrossegar arrossegaran arrossegarem arrossegaren arrossegares arrossegareu arrossegaria arrossegarien arrossegaries arrossegarà arrossegaràs arrossegaré arrossegaríem arrossegaríeu arrossegat arrossegats arrossegava arrossegaven arrossegaves arrossego arrossegue arrosseguem arrosseguen arrossegues arrosseguessen arrosseguesses arrosseguessin arrosseguessis arrossegueu arrossegui arrosseguin arrosseguis arrossegués arrosseguéssem arrosseguésseu arrosseguéssim arrosseguéssiu arrosseguí arrossegà arrossegàrem arrossegàreu arrossegàvem arrossegàveu occ sept v
traîner
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
cuiseur de riz

arrova /aˈrɔ.va/ /aˈrɔ.βa/ /aˈrɔ.βɔ/ /əˈrɔ.və/ /əˈrɔ.βə/ n fem
arrobe
Unitat de pes equivalent a 10,400 kg, la quarta part d'un quintar.
arobase
(informàtica) Símbol que s'empra per a citar una adreça de correu electrònic.

arrufar /a.ruˈfa/ /a.ruˈfaɾ/ /ə.ruˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arruf arrufa arrufada arrufades arrufam arrufant arrufar arrufara arrufaran arrufarem arrufaren arrufares arrufareu arrufaria arrufarien arrufaries arrufarà arrufaràs arrufaré arrufaríem arrufaríeu arrufassen arrufasses arrufassin arrufassis arrufat arrufats arrufau arrufava arrufaven arrufaves arrufe arrufem arrufen arrufes arrufessen arrufesses arrufessin arrufessis arrufeu arrufi arrufin arrufis arrufo arrufà arrufàrem arrufàreu arrufàs arrufàssem arrufàsseu arrufàssim arrufàssiu arrufàvem arrufàveu arrufés arruféssem arrufésseu arruféssim arruféssiu arrufí bal bal (1) occ sept val v
froncer
Fer el gest de contraure la cara, mostrant arrugues, en senyal de desgrat o fàstic.

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
ride
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.
pli
Plec deforme o irregular que es fa a la roba o altra cosa flexible.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrug arruga arrugada arrugades arrugam arrugant arrugar arrugara arrugaran arrugarem arrugaren arrugares arrugareu arrugaria arrugarien arrugaries arrugarà arrugaràs arrugaré arrugaríem arrugaríeu arrugassen arrugasses arrugassin arrugassis arrugat arrugats arrugau arrugava arrugaven arrugaves arrugo arrugue arruguem arruguen arrugues arruguessen arruguesses arruguessin arruguessis arrugueu arrugui arruguin arruguis arrugués arruguéssem arruguésseu arruguéssim arruguéssiu arruguí arrugà arrugàrem arrugàreu arrugàs arrugàssem arrugàsseu arrugàssim arrugàssiu arrugàvem arrugàveu bal bal (1) occ sept val v
chiffonner

arrupir /a.ruˈpi/ /a.ruˈpiɾ/ /ə.ruˈpi/ arrup arrupa arrupeix arrupeixen arrupeixes arrupeixi arrupeixin arrupeixis arrupeixo arrupen arrupes arrupesc arrupesqui arrupesquin arrupesquis arrupi arrupia arrupida arrupides arrupien arrupies arrupiguem arrupigueu arrupim arrupin arrupint arrupir arrupira arrupiran arrupirem arrupiren arrupires arrupireu arrupiria arrupirien arrupiries arrupirà arrupiràs arrupiré arrupiríem arrupiríeu arrupis arrupisc arrupisca arrupisquen arrupisques arrupissen arrupisses arrupissin arrupissis arrupit arrupits arrupiu arrupix arrupixen arrupixes arrupixo arrupo arrups arrupí arrupíem arrupíeu arrupírem arrupíreu arrupís arrupíssem arrupísseu arrupíssim arrupíssiu bal centr n-occ occ sept val v
blottir

arrusquerar /a.rus.keˈɾa/ /a.rus.keˈɾaɾ/ /ə.rus.kəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrusquera arrusquerada arrusquerades arrusquerant arrusquerar arrusquerara arrusqueraran arrusquerarem arrusqueraren arrusquerares arrusquerareu arrusqueraria arrusquerarien arrusqueraries arrusquerarà arrusqueraràs arrusqueraré arrusqueraríem arrusqueraríeu arrusquerassen arrusquerasses arrusquerat arrusquerats arrusquerava arrusqueraven arrusqueraves arrusquere arrusquerem arrusqueren arrusqueres arrusqueressen arrusqueresses arrusqueressin arrusqueressis arrusquereu arrusqueri arrusquerin arrusqueris arrusquero arrusquerà arrusqueràrem arrusqueràreu arrusqueràssem arrusqueràsseu arrusqueràvem arrusqueràveu arrusquerés arrusqueréssem arrusquerésseu arrusqueréssim arrusqueréssiu arrusquerí occ sept val val (1) v
aligner

arruïnar /a.ru.iˈna/ /a.ru.iˈnaɾ/ /ə.ru.iˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arruín arruïna arruïnada arruïnades arruïnam arruïnant arruïnar arruïnara arruïnaran arruïnarem arruïnaren arruïnares arruïnareu arruïnaria arruïnarien arruïnaries arruïnarà arruïnaràs arruïnaré arruïnaríem arruïnaríeu arruïnassen arruïnasses arruïnassin arruïnassis arruïnat arruïnats arruïnau arruïnava arruïnaven arruïnaves arruïne arruïnem arruïnen arruïnes arruïnessen arruïnesses arruïnessin arruïnessis arruïneu arruïni arruïnin arruïnis arruïno arruïnà arruïnàrem arruïnàreu arruïnàs arruïnàssem arruïnàsseu arruïnàssim arruïnàssiu arruïnàvem arruïnàveu arruïnés arruïnéssem arruïnésseu arruïnéssim arruïnéssiu arruïní bal bal (1) occ sept val v
ruiner
Esfondrar una construcció deixant-la en ruïna.
(figuradament) Espatllar o fer perdre tota la fortuna o riquesa.

arrínia /aˈri.ni.a/ /əˈri.ni.ə/ n fem
arhinie

arrítmia /aˈrid.mi.a/ /əˈrid.mi.ə/ n fem
arythmie

arrítmic /aˈrid.mik/ /əˈrid.mik/ adj masc
arythmique

arròs /aˈrɔs/ n masc
riz

arsàcida /aɾˈsa.si.ða/ /ərˈsa.si.ðə/ n neut
arsacide

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsenic

art n
art
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades
tècnica molt acurada i dominada per pocs, mestratge.

art conceptual n masc
concept art

art-déco /ˌard.deˈko/ n masc
Art déco

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
artéfact artefact

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
jointure

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
artériel

arterialitzar /ar.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /aɾ.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /aɾ.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /ər.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arterialitz arterialitza arterialitzada arterialitzades arterialitzam arterialitzant arterialitzar arterialitzara arterialitzaran arterialitzarem arterialitzaren arterialitzares arterialitzareu arterialitzaria arterialitzarien arterialitzaries arterialitzarà arterialitzaràs arterialitzaré arterialitzaríem arterialitzaríeu arterialitzassen arterialitzasses arterialitzassin arterialitzassis arterialitzat arterialitzats arterialitzau arterialitzava arterialitzaven arterialitzaves arterialitze arterialitzem arterialitzen arterialitzes arterialitzessen arterialitzesses arterialitzessin arterialitzessis arterialitzeu arterialitzi arterialitzin arterialitzis arterialitzo arterialitzà arterialitzàrem arterialitzàreu arterialitzàs arterialitzàssem arterialitzàsseu arterialitzàssim arterialitzàssiu arterialitzàvem arterialitzàveu arterialitzés arterialitzéssem arterialitzésseu arterialitzéssim arterialitzéssiu arterialitzí bal bal (1) occ sept val v
artérialiser

arterioesclerosi /aɾˌtɛ.ɾi.o.es.kɫeˈɾɔ.zi/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.zi/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
artériosclérose

arteriola /ar.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫɔ/ /ər.tə.ɾiˈɔ.ɫə/ n fem
artériole

arteritis /aɾ.teˈɾi.tis/ /ər.təˈɾi.tis/ n fem
artérite

arterosament /ar.teˌɾo.zaˈmen/ /aɾ.teˌɾo.zaˈmen/ /aɾ.teˌɾo.zaˈment/ /ər.təˌɾo.zəˈmen/ /əɾ.təˌɾo.zəˈment/ adv
astucieusement

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
artisanat

artesà /aɾ.teˈza/ adj masc
artisanal
Relatiu a l'artesania.

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
artisan
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
article
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
articulation
Acció o efecte d'articular.
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

articuladament /ar.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈment/ /ər.ti.kuˌɫa.ðəˈmen/ /əɾ.ti.kuˌɫa.ðəˈment/ adv
articulément

articular /ar.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /ər.ti.kuˈɫa/ /ər.ti.kuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. articul articula articulada articulades articulam articulant articular articulara articularan articularem articularen articulares articulareu articularia articularien articularies articularà articularàs articularé articularíem articularíeu articulassen articulasses articulassin articulassis articulat articulats articulau articulava articulaven articulaves articule articulem articulen articules articulessen articulesses articulessin articulessis articuleu articuli articulin articulis articulo articulà articulàrem articulàreu articulàs articulàssem articulàsseu articulàssim articulàssiu articulàvem articulàveu articulés articuléssem articulésseu articuléssim articuléssiu articulí bal bal (1) occ sept val v
articuler
Crear algun lligam entre dos elements d'un conjunt, en especial quan no és un lligam rígid.
(pronominal) Crear-se algun lligam entre dos elements d'un conjunt. En especial quan no es un lligam rígid.
Els animals i en especial les persones, fer sons amb la boca, les cordes vocals i altres parts relacionades.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
artificiel

artificialment /ar.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ /ər.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ adv
artificiellement

artificiosament /ar.ti.fi.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌo.zaˈment/ /ər.ti.fi.siˌo.zəˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌo.zəˈment/ adv
artificieusement

artiga /aɾˈti.ɣa/ /ərˈti.ɣə/ n fem
défriche

artigar /ar.tiˈɣa/ /aɾ.tiˈɣa/ /aɾ.tiˈɣaɾ/ /ər.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. artiga artigada artigades artigant artigar artigara artigaran artigarem artigaren artigares artigareu artigaria artigarien artigaries artigarà artigaràs artigaré artigaríem artigaríeu artigassen artigasses artigat artigats artigava artigaven artigaves artigo artigue artiguem artiguen artigues artiguessen artiguesses artiguessin artiguessis artigueu artigui artiguin artiguis artigués artiguéssem artiguésseu artiguéssim artiguéssiu artiguí artigà artigàrem artigàreu artigàssem artigàsseu artigàvem artigàveu occ sept val val (1) v
défricher

artillar /ar.tiˈʎa/ /aɾ.tiˈʎa/ /aɾ.tiˈʎaɾ/ /ər.tiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. artill artilla artillada artillades artillam artillant artillar artillara artillaran artillarem artillaren artillares artillareu artillaria artillarien artillaries artillarà artillaràs artillaré artillaríem artillaríeu artillassen artillasses artillassin artillassis artillat artillats artillau artillava artillaven artillaves artille artillem artillen artilles artillessen artillesses artillessin artillessis artilleu artilli artillin artillis artillo artillà artillàrem artillàreu artillàs artillàssem artillàsseu artillàssim artillàssiu artillàvem artillàveu artillés artilléssem artillésseu artilléssim artilléssiu artillí bal bal (1) occ sept val v
artiller

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artillerie

artimó /aɾ.tiˈmo/ /ər.tiˈmo/ n masc
artimon

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
artiste

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
arthrite

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
arthrose

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
artère
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artèria pulmonar n fem
artère pulmonaire

artèria radial n fem
artère radiale

artèria subclàvia n fem
artère subclavière

artífex /aɾˈti.feks/ /ərˈti.fəks/ n neut
fabricant

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
artistique

artísticament /arˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈment/ /ərˌtis.ti.kəˈmen/ /əɾˌtis.ti.kəˈment/ adv
artistiquement

arxicistre /ˌar.ʃiˈsis.tɾə/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈsis.tɾe/ n masc
archicistre

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ n fem
archiduchesse

arxillaüt /ˌar.ʃi.ʎəˈut/ /ˌaɾ.t͡ʃi.ʎaˈut/ n masc
archiluth

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
archipel

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
archives
Lloc de conservació i consulta de documentació.
fichier
Fitxer informàtic.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arxiu arxiv arxiva arxivada arxivades arxivam arxivant arxivar arxivara arxivaran arxivarem arxivaren arxivares arxivareu arxivaria arxivarien arxivaries arxivarà arxivaràs arxivaré arxivaríem arxivaríeu arxivassen arxivasses arxivassin arxivassis arxivat arxivats arxivau arxivava arxivaven arxivaves arxive arxivem arxiven arxives arxivessen arxivesses arxivessin arxivessis arxiveu arxivi arxivin arxivis arxivo arxivà arxivàrem arxivàreu arxivàs arxivàssem arxivàsseu arxivàssim arxivàssiu arxivàvem arxivàveu arxivés arxivéssem arxivésseu arxivéssim arxivéssiu arxiví bal bal (1) occ sept val v
archiver

arç /ˈars/ n masc
aubépine

arçó /aɾˈso/ /ərˈso/ n masc
arçon

arèola /aˈɾɛ.o.la/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
aréole
Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

as /ˈas/ n masc
as
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
asbeste

asc /ˈask/ n masc
asque
(botànica) Estructura dels ascomicets en forma de sac microscòpic en l’interior del qual es formen per meiosi les ascòspores.

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ ascendeix ascendeixen ascendeixes ascendeixi ascendeixin ascendeixis ascendeixo ascendesc ascendesqui ascendesquin ascendesquis ascendia ascendida ascendides ascendien ascendies ascendiguem ascendigueu ascendim ascendint ascendir ascendira ascendiran ascendirem ascendiren ascendires ascendireu ascendiria ascendirien ascendiries ascendirà ascendiràs ascendiré ascendiríem ascendiríeu ascendisc ascendisca ascendisquen ascendisques ascendissen ascendisses ascendissin ascendissis ascendit ascendits ascendiu ascendix ascendixen ascendixes ascendixo ascendí ascendíem ascendíeu ascendírem ascendíreu ascendís ascendíssem ascendísseu ascendíssim ascendíssiu bal n-occ occ sept val v
monter
Anar cap amunt.
promouvoir
Obtenir un lloc de treball de més responsabilitat o més ben pagat.

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ n fem
ascension
Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
ascenseur

ascla /ˈas.kɫa/ /ˈas.kɫə/ n fem
éclat
Fragment de pedra trencada.
mèche
Tros de fusta trencat de forma irregular.

ascoma /asˈko.ma/ /əsˈko.mə/ n masc
ascocarpe

ascomicet /as.ko.miˈset/ /əs.ko.miˈsɛt/ /əs.ku.miˈsɛt/ n masc
ascomycète

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
ascétique

ase /ˈa.zə/ n masc
âne
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).
bête
Persona poc intel·ligent, estúpid.

ase mossegaire n masc
baveuse papillon

asenet /a.zeˈnet/ /ə.zəˈnət/ /ə.zəˈnɛt/ n masc
ânon

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asphalte

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg asfalt asfalta asfaltada asfaltades asfaltam asfaltant asfaltar asfaltara asfaltaran asfaltarem asfaltaren asfaltares asfaltareu asfaltaria asfaltarien asfaltaries asfaltarà asfaltaràs asfaltaré asfaltaríem asfaltaríeu asfaltassen asfaltasses asfaltassin asfaltassis asfaltat asfaltats asfaltau asfaltava asfaltaven asfaltaves asfalte asfaltem asfalten asfaltes asfaltessen asfaltesses asfaltessin asfaltessis asfalteu asfalti asfaltin asfaltis asfalto asfaltà asfaltàrem asfaltàreu asfaltàs asfaltàssem asfaltàsseu asfaltàssim asfaltàssiu asfaltàvem asfaltàveu asfaltés asfaltéssem asfaltésseu asfaltéssim asfaltéssiu asfaltí bal bal (1) occ sept val v
asphalter

asfixiar /as.fik.siˈa/ /as.fik.siˈaɾ/ /əs.fik.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg asfixia asfixiada asfixiades asfixiam asfixiant asfixiar asfixiara asfixiaran asfixiarem asfixiaren asfixiares asfixiareu asfixiaria asfixiarien asfixiaries asfixiarà asfixiaràs asfixiaré asfixiaríem asfixiaríeu asfixiassen asfixiasses asfixiassin asfixiassis asfixiat asfixiats asfixiau asfixiava asfixiaven asfixiaves asfixie asfixiem asfixien asfixies asfixiessen asfixiesses asfixiessin asfixiessis asfixieu asfixii asfixio asfixià asfixiàrem asfixiàreu asfixiàs asfixiàssem asfixiàsseu asfixiàssim asfixiàssiu asfixiàvem asfixiàveu asfixiés asfixiéssem asfixiésseu asfixiéssim asfixiéssiu asfixií asfixiï asfixiïn asfixiïs bal bal (1) occ sept val v
asphysier

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
asphyxie

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
asile
Lloc protegit per als perseguits.
Establiment on s'acull persones necessitades.

asilar /a.ziˈɫa/ /a.ziˈɫaɾ/ /ə.ziˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asil asila asilada asilades asilam asilant asilar asilara asilaran asilarem asilaren asilares asilareu asilaria asilarien asilaries asilarà asilaràs asilaré asilaríem asilaríeu asilassen asilasses asilassin asilassis asilat asilats asilau asilava asilaven asilaves asile asilem asilen asiles asilessen asilesses asilessin asilessis asileu asili asilin asilis asilo asilà asilàrem asilàreu asilàs asilàssem asilàsseu asilàssim asilàssiu asilàvem asilàveu asilés asiléssem asilésseu asiléssim asiléssiu asilí bal bal (1) occ sept val v
réfugier

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ n fem
asymétrie

asma /ˈaz.ma/ n fem
asthme

aspecte /asˈpɛk.te/ /əsˈpek.tə/ /əsˈpɛk.tə/ n masc
aspect

aspergir /as.perˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒiɾ/ /əs.pərˈʒi/ aspergeix aspergeixen aspergeixes aspergeixi aspergeixin aspergeixis aspergeixo aspergesc aspergesqui aspergesquin aspergesquis aspergia aspergida aspergides aspergien aspergies aspergiguem aspergigueu aspergim aspergint aspergir aspergira aspergiran aspergirem aspergiren aspergires aspergireu aspergiria aspergirien aspergiries aspergirà aspergiràs aspergiré aspergiríem aspergiríeu aspergisc aspergisca aspergisquen aspergisques aspergissen aspergisses aspergissin aspergissis aspergit aspergits aspergiu aspergix aspergixen aspergixes aspergixo aspergí aspergíem aspergíeu aspergírem aspergíreu aspergís aspergíssem aspergísseu aspergíssim aspergíssiu bal n-occ occ sept val v
asperger

aspiració n fem
aspiration

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
aspirateur balayeuse

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aspir aspira aspirada aspirades aspiram aspirant aspirar aspirara aspiraran aspirarem aspiraren aspirares aspirareu aspiraria aspirarien aspiraries aspirarà aspiraràs aspiraré aspiraríem aspiraríeu aspirassen aspirasses aspirassin aspirassis aspirat aspirats aspirau aspirava aspiraven aspiraves aspire aspirem aspiren aspires aspiressen aspiresses aspiressin aspiressis aspireu aspiri aspirin aspiris aspiro aspirà aspiràrem aspiràreu aspiràs aspiràssem aspiràsseu aspiràssim aspiràssiu aspiràvem aspiràveu aspirés aspiréssem aspirésseu aspiréssim aspiréssiu aspirí bal bal (1) occ sept val v
aspirer
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.
(transitiu) Fer entrar aire als pulmons.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
âpre
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

asprejar /as.pɾeˈd͡ʒa/ /as.pɾeˈd͡ʒaɾ/ /as.pɾeˈʒa/ /əs.pɾəˈd͡ʒa/ /əs.pɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asprege aspregem aspregen aspreges aspregessen aspregesses aspregessin aspregessis aspregeu aspregi aspregin aspregis aspregés aspregéssem aspregésseu aspregéssim aspregéssiu aspregí aspreig aspreja asprejada asprejades asprejam asprejant asprejar asprejara asprejaran asprejarem asprejaren asprejares asprejareu asprejaria asprejarien asprejaries asprejarà asprejaràs asprejaré asprejaríem asprejaríeu asprejassen asprejasses asprejassin asprejassis asprejat asprejats asprejau asprejava asprejaven asprejaves asprejo asprejà asprejàrem asprejàreu asprejàs asprejàssem asprejàsseu asprejàssim asprejàssiu asprejàvem asprejàveu bal bal (1) occ sept val v
avoir un goût âpre

assabentar /a.sa.benˈtaɾ/ /a.sa.βenˈta/ /ə.sə.βənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assabent assabenta assabentada assabentades assabentam assabentant assabentar assabentara assabentaran assabentarem assabentaren assabentares assabentareu assabentaria assabentarien assabentaries assabentarà assabentaràs assabentaré assabentaríem assabentaríeu assabentassen assabentasses assabentassin assabentassis assabentat assabentats assabentau assabentava assabentaven assabentaves assabente assabentem assabenten assabentes assabentessen assabentesses assabentessin assabentessis assabenteu assabenti assabentin assabentis assabento assabentà assabentàrem assabentàreu assabentàs assabentàssem assabentàsseu assabentàssim assabentàssiu assabentàvem assabentàveu assabentés assabentéssem assabentésseu assabentéssim assabentéssiu assabentí bal bal (1) occ sept val v
renseigner

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ assaboreix assaboreixen assaboreixes assaboreixi assaboreixin assaboreixis assaboreixo assaboresc assaboresqui assaboresquin assaboresquis assaboria assaborida assaborides assaborien assabories assaboriguem assaborigueu assaborim assaborint assaborir assaborira assaboriran assaborirem assaboriren assaborires assaborireu assaboriria assaboririen assaboriries assaborirà assaboriràs assaboriré assaboriríem assaboriríeu assaborisc assaborisca assaborisquen assaborisques assaborissen assaborisses assaborissin assaborissis assaborit assaborits assaboriu assaborix assaborixen assaborixes assaborixo assaborí assaboríem assaboríeu assaborírem assaboríreu assaborís assaboríssem assaborísseu assaboríssim assaboríssiu bal n-occ occ sept val v
savourer
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
essai
Acció que serveix per posar a prova una idea.
(rugbi) Tocat a terra executat a la zona d'assaig contrària.
répétition
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assaig de càstig n masc
essai de pénalité

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assage assagem assagen assages assagessen assagesses assagessin assagessis assageu assagi assagin assagis assagés assagéssem assagésseu assagéssim assagéssiu assagí assaig assaja assajada assajades assajam assajant assajar assajara assajaran assajarem assajaren assajares assajareu assajaria assajarien assajaries assajarà assajaràs assajaré assajaríem assajaríeu assajassen assajasses assajassin assajassis assajat assajats assajau assajava assajaven assajaves assajo assajà assajàrem assajàreu assajàs assajàssem assajàsseu assajàssim assajàssiu assajàvem assajàveu bal bal (1) occ sept val v
essayer

assalariar /a.sa.ɫa.ɾiˈa/ /a.sa.ɫa.ɾiˈaɾ/ /ə.sə.ɫə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assalaria assalariada assalariades assalariam assalariant assalariar assalariara assalariaran assalariarem assalariaren assalariares assalariareu assalariaria assalariarien assalariaries assalariarà assalariaràs assalariaré assalariaríem assalariaríeu assalariassen assalariasses assalariassin assalariassis assalariat assalariats assalariau assalariava assalariaven assalariaves assalarie assalariem assalarien assalaries assalariessen assalariesses assalariessin assalariessis assalarieu assalarii assalario assalarià assalariàrem assalariàreu assalariàs assalariàssem assalariàsseu assalariàssim assalariàssiu assalariàvem assalariàveu assalariés assalariéssem assalariésseu assalariéssim assalariéssiu assalarií assalariï assalariïn assalariïs bal bal (1) occ sept val v
salarier

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
assaut

assaltar /a.saɫˈta/ /a.saɫˈtaɾ/ /ə.səɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assalt assalta assaltada assaltades assaltam assaltant assaltar assaltara assaltaran assaltarem assaltaren assaltares assaltareu assaltaria assaltarien assaltaries assaltarà assaltaràs assaltaré assaltaríem assaltaríeu assaltassen assaltasses assaltassin assaltassis assaltat assaltats assaltau assaltava assaltaven assaltaves assalte assaltem assalten assaltes assaltessen assaltesses assaltessin assaltessis assalteu assalti assaltin assaltis assalto assaltà assaltàrem assaltàreu assaltàs assaltàssem assaltàsseu assaltàssim assaltàssiu assaltàvem assaltàveu assaltés assaltéssem assaltésseu assaltéssim assaltéssiu assaltí bal bal (1) occ sept val v
assaillir

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
assamais
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
Assamais
Natural de l'Assam, estat de l'Índia.
assamais
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assaonar /a.sa.oˈna/ /a.sa.oˈnaɾ/ /ə.sə.oˈna/ /ə.sə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assaon assaona assaonada assaonades assaonam assaonant assaonar assaonara assaonaran assaonarem assaonaren assaonares assaonareu assaonaria assaonarien assaonaries assaonarà assaonaràs assaonaré assaonaríem assaonaríeu assaonassen assaonasses assaonassin assaonassis assaonat assaonats assaonau assaonava assaonaven assaonaves assaone assaonem assaonen assaones assaonessen assaonesses assaonessin assaonessis assaoneu assaoni assaonin assaonis assaono assaonà assaonàrem assaonàreu assaonàs assaonàssem assaonàsseu assaonàssim assaonàssiu assaonàvem assaonàveu assaonés assaonéssem assaonésseu assaonéssim assaonéssiu assaoní bal bal (1) occ sept val v
tanner
Parlant de les pells, picar-les, treure d'elles el greix i el pèl, posant-les en disposició de servir per els diferents usos que se'n fan d'elles.
assaisonner
Afegir ingredients per fer el menjar més saborós.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assassina assassinada assassinades assassinam assassinant assassinar assassinara assassinaran assassinarem assassinaren assassinares assassinareu assassinaria assassinarien assassinaries assassinarà assassinaràs assassinaré assassinaríem assassinaríeu assassinassen assassinasses assassinassin assassinassis assassinat assassinats assassinau assassinava assassinaven assassinaves assassine assassinem assassinen assassines assassinessen assassinesses assassinessin assassinessis assassineu assassini assassinin assassinis assassino assassinà assassinàrem assassinàreu assassinàs assassinàssem assassinàsseu assassinàssim assassinàssiu assassinàvem assassinàveu assassinés assassinéssem assassinésseu assassinéssim assassinéssiu assassiní assassín bal bal (1) occ sept val v
assassiner

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
meurtre assassinat

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
assassin meurtrier
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assec asseca assecada assecades assecam assecant assecar assecara assecaran assecarem assecaren assecares assecareu assecaria assecarien assecaries assecarà assecaràs assecaré assecaríem assecaríeu assecassen assecasses assecassin assecassis assecat assecats assecau assecava assecaven assecaves asseco assecà assecàrem assecàreu assecàs assecàssem assecàsseu assecàssim assecàssiu assecàvem assecàveu asseque assequem assequen asseques assequessen assequesses assequessin assequessis assequeu assequi assequin assequis assequés assequéssem assequésseu assequéssim assequéssiu assequí bal bal (1) occ sept val v
sécher
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegar /a.se.ðeˈɣa/ /a.se.ðeˈɣaɾ/ /ə.sə.ðəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assedeg assedega assedegada assedegades assedegam assedegant assedegar assedegara assedegaran assedegarem assedegaren assedegares assedegareu assedegaria assedegarien assedegaries assedegarà assedegaràs assedegaré assedegaríem assedegaríeu assedegassen assedegasses assedegassin assedegassis assedegat assedegats assedegau assedegava assedegaven assedegaves assedego assedegue assedeguem assedeguen assedegues assedeguessen assedeguesses assedeguessin assedeguessis assedegueu assedegui assedeguin assedeguis assedegués assedeguéssem assedeguésseu assedeguéssim assedeguéssiu assedeguí assedegà assedegàrem assedegàreu assedegàs assedegàssem assedegàsseu assedegàssim assedegàssiu assedegàvem assedegàveu bal bal (1) occ sept val v
asoiffer

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
assoifé
Que té set, que desitja beure; sedegós.

asseguradament /a.se.ɣuˌɾa.ðaˈmen/ /a.se.ɣuˌɾa.ðaˈment/ /ə.sə.ɣuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.sə.ɣuˌɾa.ðəˈment/ adv
assurément

assegurança escolar n fem
assurance scolaire

assegurar /a.se.ɣuˈɾa/ /a.se.ɣuˈɾaɾ/ /ə.sə.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assegur assegura assegurada assegurades asseguram assegurant assegurar assegurara asseguraran assegurarem asseguraren assegurares assegurareu asseguraria assegurarien asseguraries assegurarà asseguraràs asseguraré asseguraríem asseguraríeu assegurassen assegurasses assegurassin assegurassis assegurat assegurats assegurau assegurava asseguraven asseguraves assegure assegurem asseguren assegures asseguressen asseguresses asseguressin asseguressis assegureu asseguri assegurin asseguris asseguro assegurà asseguràrem asseguràreu asseguràs asseguràssem asseguràsseu asseguràssim asseguràssiu asseguràvem asseguràveu assegurés asseguréssem assegurésseu asseguréssim asseguréssiu assegurí bal bal (1) occ sept val v
assurer

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
assemblée

assentar /a.senˈta/ /a.senˈtaɾ/ /ə.sənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assent assenta assentada assentades assentam assentant assentar assentara assentaran assentarem assentaren assentares assentareu assentaria assentarien assentaries assentarà assentaràs assentaré assentaríem assentaríeu assentassen assentasses assentassin assentassis assentat assentats assentau assentava assentaven assentaves assente assentem assenten assentes assentessen assentesses assentessin assentessis assenteu assenti assentin assentis assento assentà assentàrem assentàreu assentàs assentàssem assentàsseu assentàssim assentàssiu assentàvem assentàveu assentés assentéssem assentésseu assentéssim assentéssiu assentí bal bal (1) occ sept val v
asseoir
Posar en una situació estable.
s'établir
(pronominal) Establir-se permanentment un grup humà en un lloc.

assentir /a.senˈti/ /a.senˈtiɾ/ /ə.sənˈti/ assenteix assenteixen assenteixes assenteixi assenteixin assenteixis assenteixo assentesc assentesqui assentesquin assentesquis assentia assentida assentides assentien assenties assentiguem assentigueu assentim assentint assentir assentira assentiran assentirem assentiren assentires assentireu assentiria assentirien assentiries assentirà assentiràs assentiré assentiríem assentiríeu assentisc assentisca assentisquen assentisques assentissen assentisses assentissin assentissis assentit assentits assentiu assentix assentixen assentixes assentixo assentí assentíem assentíeu assentírem assentíreu assentís assentíssem assentísseu assentíssim assentíssiu bal n-occ occ sept val v
acquiescer

assenyalar /a.se.ɲaˈɫa/ /a.se.ɲaˈɫaɾ/ /ə.sə.ɲəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assenyal assenyala assenyalada assenyalades assenyalam assenyalant assenyalar assenyalara assenyalaran assenyalarem assenyalaren assenyalares assenyalareu assenyalaria assenyalarien assenyalaries assenyalarà assenyalaràs assenyalaré assenyalaríem assenyalaríeu assenyalassen assenyalasses assenyalassin assenyalassis assenyalat assenyalats assenyalau assenyalava assenyalaven assenyalaves assenyale assenyalem assenyalen assenyales assenyalessen assenyalesses assenyalessin assenyalessis assenyaleu assenyali assenyalin assenyalis assenyalo assenyalà assenyalàrem assenyalàreu assenyalàs assenyalàssem assenyalàsseu assenyalàssim assenyalàssiu assenyalàvem assenyalàveu assenyalés assenyaléssem assenyalésseu assenyaléssim assenyaléssiu assenyalí bal bal (1) occ sept val v
montrer
Fer referència a algú o a alguna cosa o a alguna direcció apuntant-la amb el dit o altre senyal.

assenyat /a.seˈɲat/ adj masc
sensé

asserenar /a.se.ɾeˈna/ /a.se.ɾeˈnaɾ/ /ə.sə.ɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asserena asserenada asserenades asserenam asserenant asserenar asserenara asserenaran asserenarem asserenaren asserenares asserenareu asserenaria asserenarien asserenaries asserenarà asserenaràs asserenaré asserenaríem asserenaríeu asserenassen asserenasses asserenassin asserenassis asserenat asserenats asserenau asserenava asserenaven asserenaves asserene asserenem asserenen asserenes asserenessen asserenesses asserenessin asserenessis assereneu assereni asserenin asserenis assereno asserenà asserenàrem asserenàreu asserenàs asserenàssem asserenàsseu asserenàssim asserenàssiu asserenàvem asserenàveu asserenés asserenéssem asserenésseu asserenéssim asserenéssiu asserení asserèn bal bal (1) occ sept val v
rasséréner

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
assertif
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assertivitat /a.ser.ti.βiˈtat/ /a.seɾ.ti.viˈtat/ /a.seɾ.ti.βiˈtat/ /ə.sər.ti.βiˈtat/ /ə.səɾ.ti.viˈtat/ n fem
assertivité

asservir /a.serˈβi/ /a.seɾˈviɾ/ /a.seɾˈβi/ /ə.sərˈbi/ /ə.səɾˈvi/ asserveix asserveixen asserveixes asserveixi asserveixin asserveixis asserveixo asservesc asservesqui asservesquin asservesquis asservia asservida asservides asservien asservies asserviguem asservigueu asservim asservint asservir asservira asserviran asservirem asserviren asservires asservireu asserviria asservirien asserviries asservirà asserviràs asserviré asserviríem asserviríeu asservisc asservisca asservisquen asservisques asservissen asservisses asservissin asservissis asservit asservits asserviu asservix asservixen asservixes asservixo asserví asservíem asservíeu asservírem asservíreu asservís asservíssem asservísseu asservíssim asservíssiu bal n-occ occ sept val v
asservir

assessor pedagògic n masc
auxiliaire d'éducation

assessorament n masc
consultation

assessorament psicopedagògic n masc
conseil psychopédagogique

assessorar /a.se.soˈɾa/ /a.se.soˈɾaɾ/ /ə.sə.soˈɾa/ /ə.sə.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assessor assessora assessorada assessorades assessoram assessorant assessorar assessorara assessoraran assessorarem assessoraren assessorares assessorareu assessoraria assessorarien assessoraries assessorarà assessoraràs assessoraré assessoraríem assessoraríeu assessorassen assessorasses assessorassin assessorassis assessorat assessorats assessorau assessorava assessoraven assessoraves assessore assessorem assessoren assessores assessoressen assessoresses assessoressin assessoressis assessoreu assessori assessorin assessoris assessoro assessorà assessoràrem assessoràreu assessoràs assessoràssem assessoràsseu assessoràssim assessoràssiu assessoràvem assessoràveu assessorés assessoréssem assessorésseu assessoréssim assessoréssiu assessorí bal bal (1) occ sept val v
conseiller

assestar /a.sesˈta/ /a.sesˈtaɾ/ /ə.səsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assest assesta assestada assestades assestam assestant assestar assestara assestaran assestarem assestaren assestares assestareu assestaria assestarien assestaries assestarà assestaràs assestaré assestaríem assestaríeu assestassen assestasses assestassin assestassis assestat assestats assestau assestava assestaven assestaves asseste assestem assesten assestes assestessen assestesses assestessin assestessis assesteu assesti assestin assestis assesto assestà assestàrem assestàreu assestàs assestàssem assestàsseu assestàssim assestàssiu assestàvem assestàveu assestés assestéssem assestésseu assestéssim assestéssiu assestí bal bal (1) occ sept val v
braquer

assetiar /a.se.tiˈa/ /a.se.tiˈaɾ/ /ə.sə.tiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assetia assetiada assetiades assetiam assetiant assetiar assetiara assetiaran assetiarem assetiaren assetiares assetiareu assetiaria assetiarien assetiaries assetiarà assetiaràs assetiaré assetiaríem assetiaríeu assetiassen assetiasses assetiassin assetiassis assetiat assetiats assetiau assetiava assetiaven assetiaves assetie assetiem assetien asseties assetiessen assetiesses assetiessin assetiessis assetieu assetii assetio assetià assetiàrem assetiàreu assetiàs assetiàssem assetiàsseu assetiàssim assetiàssiu assetiàvem assetiàveu assetiés assetiéssem assetiésseu assetiéssim assetiéssiu assetií assetiï assetiïn assetiïs bal bal (1) occ sept val v
asseoir

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
harcèlement

assetjament escolar n masc
harcèlement à l'école

assetjament psicològic n masc
harcèlement moral

assetjament sexual n masc
harcèlement sexuel

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assetge assetgem assetgen assetges assetgessen assetgesses assetgessin assetgessis assetgeu assetgi assetgin assetgis assetgés assetgéssem assetgésseu assetgéssim assetgéssiu assetgí assetj assetja assetjada assetjades assetjam assetjant assetjar assetjara assetjaran assetjarem assetjaren assetjares assetjareu assetjaria assetjarien assetjaries assetjarà assetjaràs assetjaré assetjaríem assetjaríeu assetjassen assetjasses assetjassin assetjassis assetjat assetjats assetjau assetjava assetjaven assetjaves assetjo assetjà assetjàrem assetjàreu assetjàs assetjàssem assetjàsseu assetjàssim assetjàssiu assetjàvem assetjàveu bal bal (1) occ sept val v
assiéger
Encerclar una plaça forta per combatre-la.
harceler
Amenaçar, importunar amb insistència.

asseure /aˈsɛw.ɾe/ assec asseem asseent asseeu assega asseguda assegudes asseguem asseguen asseguera assegueren assegueres assegues asseguessen asseguesses asseguessin asseguessis assegueu assegui asseguin asseguis assegut asseguts assegué asseguérem asseguéreu assegués asseguéssem asseguésseu asseguéssim asseguéssiu asseguí asseia asseiem asseien asseient asseies asseieu asseim asseis asseu asseuen asseuran asseure asseurem asseureu asseuria asseurien asseuries asseurà asseuràs asseuré asseuríem asseuríeu asseus assèiem assèieu asséiem asséieu bal occ val v
asseoir

assibilar /a.si.biˈɫaɾ/ /a.si.βiˈɫa/ /ə.si.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assibil assibila assibilada assibilades assibilam assibilant assibilar assibilara assibilaran assibilarem assibilaren assibilares assibilareu assibilaria assibilarien assibilaries assibilarà assibilaràs assibilaré assibilaríem assibilaríeu assibilassen assibilasses assibilassin assibilassis assibilat assibilats assibilau assibilava assibilaven assibilaves assibile assibilem assibilen assibiles assibilessen assibilesses assibilessin assibilessis assibileu assibili assibilin assibilis assibilo assibilà assibilàrem assibilàreu assibilàs assibilàssem assibilàsseu assibilàssim assibilàssiu assibilàvem assibilàveu assibilés assibiléssem assibilésseu assibiléssim assibiléssiu assibilí bal bal (1) occ sept val v
assibiler

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ assídua adj masc
assidu

assignar /a.siŋˈna/ /a.siɡˈna/ /a.siɡˈnaɾ/ /ə.siŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assign assigna assignada assignades assignam assignant assignar assignara assignaran assignarem assignaren assignares assignareu assignaria assignarien assignaries assignarà assignaràs assignaré assignaríem assignaríeu assignassen assignasses assignassin assignassis assignat assignats assignau assignava assignaven assignaves assigne assignem assignen assignes assignessen assignesses assignessin assignessis assigneu assigni assignin assignis assigno assignà assignàrem assignàreu assignàs assignàssem assignàsseu assignàssim assignàssiu assignàvem assignàveu assignés assignéssem assignésseu assignéssim assignéssiu assigní bal bal (1) occ sept val v
assigner

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
matière

assignatura de lliure elecció n fem
matière à libre choix

assignatura obligatòria n fem
matière obligatoire

assignatura optativa n fem
matière à option

assignatura troncal n fem
matière commune

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
assimilation
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assimil assimila assimilada assimilades assimilam assimilant assimilar assimilara assimilaran assimilarem assimilaren assimilares assimilareu assimilaria assimilarien assimilaries assimilarà assimilaràs assimilaré assimilaríem assimilaríeu assimilassen assimilasses assimilassin assimilassis assimilat assimilats assimilau assimilava assimilaven assimilaves assimile assimilem assimilen assimiles assimilessen assimilesses assimilessin assimilessis assimileu assimili assimilin assimilis assimilo assimilà assimilàrem assimilàreu assimilàs assimilàssem assimilàsseu assimilàssim assimilàssiu assimilàvem assimilàveu assimilés assimiléssem assimilésseu assimiléssim assimiléssiu assimilí bal bal (1) occ sept val v
assimiler
Fer que dues coses siguin similars.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ adj masc
assyrien
Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ n masc
Assyrien
Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
assyrien
(masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistent /a.sisˈten/ /a.sisˈtent/ /ə.sisˈten/ /ə.sisˈtent/ n masc
assistant

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ assisteix assisteixen assisteixes assisteixi assisteixin assisteixis assisteixo assistesc assistesqui assistesquin assistesquis assistia assistida assistides assistien assisties assistiguem assistigueu assistim assistint assistir assistira assistiran assistirem assistiren assistires assistireu assistiria assistirien assistiries assistirà assistiràs assistiré assistiríem assistiríeu assistisc assistisca assistisquen assistisques assistissen assistisses assistissin assistissis assistit assistits assistiu assistix assistixen assistixes assistixo assistí assistíem assistíeu assistírem assistíreu assistís assistíssem assistísseu assistíssim assistíssiu bal n-occ occ sept val v
assister

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
assistance
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(beisbol) Passada d'un defensor que fa possible l'eliminació d'un o més adversaris.
passe décisive
(esports de pilota) Passada dirigida a un jugador més ben situat que fa possible la consecució d'un gol o una cistella.
aide assistance
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
association

associació d'antics alumnes n fem
association des anciens élèves

associació d'estudiants n fem
association d'étudiants

associació de mares i pares d'alumnes n fem
association de parents d'élèves

associació de mestres n fem
association de professeurs des écoles

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg associa associada associades associam associant associar associara associaran associarem associaren associares associareu associaria associarien associaries associarà associaràs associaré associaríem associaríeu associassen associasses associassin associassis associat associats associau associava associaven associaves associe associem associen associes associessen associesses associessin associessis associeu associi associo associà associàrem associàreu associàs associàssem associàsseu associàssim associàssiu associàvem associàveu associés associéssem associésseu associéssim associéssiu associí associï associïn associïs bal bal (1) occ sept val v
associer

associat /a.so.siˈat/ /ə.so.siˈat/ /ə.su.siˈat/ n masc
associé

assolar /a.soˈɫa/ /a.soˈɫaɾ/ /ə.soˈɫa/ /ə.suˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assol assola assolada assolades assolam assolant assolar assolara assolaran assolarem assolaren assolares assolareu assolaria assolarien assolaries assolarà assolaràs assolaré assolaríem assolaríeu assolassen assolasses assolassin assolassis assolat assolats assolau assolava assolaven assolaves assole assolem assolen assoles assolessen assolesses assolessin assolessis assoleu assoli assolin assolis assolo assolà assolàrem assolàreu assolàs assolàssem assolàsseu assolàssim assolàssiu assolàvem assolàveu assolés assoléssem assolésseu assoléssim assoléssiu assolí bal bal (1) occ sept val v
dévaster

assolellar /a.so.ɫeˈʎa/ /a.so.ɫeˈʎaɾ/ /ə.so.ɫəˈʎa/ /ə.su.ɫəˈja/ /ə.su.ɫəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assolell assolella assolellada assolellades assolellam assolellant assolellar assolellara assolellaran assolellarem assolellaren assolellares assolellareu assolellaria assolellarien assolellaries assolellarà assolellaràs assolellaré assolellaríem assolellaríeu assolellassen assolellasses assolellassin assolellassis assolellat assolellats assolellau assolellava assolellaven assolellaves assolelle assolellem assolellen assolelles assolellessen assolellesses assolellessin assolellessis assolelleu assolelli assolellin assolellis assolello assolellà assolellàrem assolellàreu assolellàs assolellàssem assolellàsseu assolellàssim assolellàssiu assolellàvem assolellàveu assolellés assolelléssem assolellésseu assolelléssim assolelléssiu assolellí bal bal (1) occ sept val v
ensoleiller

assolir /a.soˈɫi/ /a.soˈɫiɾ/ /ə.soˈɫi/ /ə.suˈɫi/ assoleix assoleixen assoleixes assoleixi assoleixin assoleixis assoleixo assolesc assolesqui assolesquin assolesquis assolia assolida assolides assolien assolies assoliguem assoligueu assolim assolint assolir assolira assoliran assolirem assoliren assolires assolireu assoliria assolirien assoliries assolirà assoliràs assoliré assoliríem assoliríeu assolisc assolisca assolisquen assolisques assolissen assolisses assolissin assolissis assolit assolits assoliu assolix assolixen assolixes assolixo assolí assolíem assolíeu assolírem assolíreu assolís assolíssem assolísseu assolíssim assolíssiu bal n-occ occ sept val v
atteindre
Aconseguir alguna cosa.

assonar /a.soˈna/ /a.soˈnaɾ/ /ə.soˈna/ /ə.suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. asson assona assonada assonades assonam assonant assonar assonara assonaran assonarem assonaren assonares assonareu assonaria assonarien assonaries assonarà assonaràs assonaré assonaríem assonaríeu assonassen assonasses assonassin assonassis assonat assonats assonau assonava assonaven assonaves assone assonem assonen assones assonessen assonesses assonessin assonessis assoneu assoni assonin assonis assono assonà assonàrem assonàreu assonàs assonàssem assonàsseu assonàssim assonàssiu assonàvem assonàveu assonés assonéssem assonésseu assonéssim assonéssiu assoní bal bal (1) occ sept val v
assoner

assortir /a.sorˈti/ /a.soɾˈti/ /a.soɾˈtiɾ/ /ə.soɾˈti/ /ə.surˈti/ assorteix assorteixen assorteixes assorteixi assorteixin assorteixis assorteixo assortesc assortesqui assortesquin assortesquis assortia assortida assortides assortien assorties assortiguem assortigueu assortim assortint assortir assortira assortiran assortirem assortiren assortires assortireu assortiria assortirien assortiries assortirà assortiràs assortiré assortiríem assortiríeu assortisc assortisca assortisquen assortisques assortissen assortisses assortissin assortissis assortit assortits assortiu assortix assortixen assortixes assortixo assortí assortíem assortíeu assortírem assortíreu assortís assortíssem assortísseu assortíssim assortíssiu bal n-occ occ sept val v
assortir

assossegadament /a.so.seˌɣa.ðaˈmen/ /a.so.seˌɣa.ðaˈment/ /ə.so.səˌɣa.ðəˈment/ /ə.su.səˌɣa.ðəˈmen/ adv
calmement

assossegar /a.so.seˈɣa/ /a.so.seˈɣaɾ/ /ə.so.səˈɣa/ /ə.su.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assosseg assossega assossegada assossegades assossegam assossegant assossegar assossegara assossegaran assossegarem assossegaren assossegares assossegareu assossegaria assossegarien assossegaries assossegarà assossegaràs assossegaré assossegaríem assossegaríeu assossegassen assossegasses assossegassin assossegassis assossegat assossegats assossegau assossegava assossegaven assossegaves assossego assossegue assosseguem assosseguen assossegues assosseguessen assosseguesses assosseguessin assosseguessis assossegueu assossegui assosseguin assosseguis assossegués assosseguéssem assosseguésseu assosseguéssim assosseguéssiu assosseguí assossegà assossegàrem assossegàreu assossegàs assossegàssem assossegàsseu assossegàssim assossegàssiu assossegàvem assossegàveu bal bal (1) occ sept val v
apaiser

assot /aˈsɔt/ /əˈsɔt/ n masc
fouet

assotar /a.soˈta/ /a.soˈtaɾ/ /ə.soˈta/ /ə.suˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assot assota assotada assotades assotam assotant assotar assotara assotaran assotarem assotaren assotares assotareu assotaria assotarien assotaries assotarà assotaràs assotaré assotaríem assotaríeu assotassen assotasses assotassin assotassis assotat assotats assotau assotava assotaven assotaves assote assotem assoten assotes assotessen assotesses assotessin assotessis assoteu assoti assotin assotis assoto assotà assotàrem assotàreu assotàs assotàssem assotàsseu assotàssim assotàssiu assotàvem assotàveu assotés assotéssem assotésseu assotéssim assotéssiu assotí bal bal (1) occ sept val v
fouetter

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ assumeix assumeixen assumeixes assumeixi assumeixin assumeixis assumeixo assumesc assumesqui assumesquin assumesquis assumia assumida assumides assumien assumies assumiguem assumigueu assumim assumint assumir assumira assumiran assumirem assumiren assumires assumireu assumiria assumirien assumiries assumirà assumiràs assumiré assumiríem assumiríeu assumisc assumisca assumisquen assumisques assumissen assumisses assumissin assumissis assumit assumits assumiu assumix assumixen assumixes assumixo assumí assumíem assumíeu assumírem assumíreu assumís assumíssem assumísseu assumíssim assumíssiu bal n-occ occ sept val v
assumer

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ n masc
affair
Tema o argument d'una obra.

assut /aˈsut/ /əˈsut/ n masc
barrage
Resclosa de baixa alçada feta en rierols i rius per evitar el pas d'aigua, fer pujar el nivell i permetre'n la canalització.

assíduament /aˌsi.ðu.aˈmen/ /aˌsi.ðu.aˈment/ /əˌsi.ðu.əˈmen/ /əˌsi.ðu.əˈment/ adv
assidument

ast /ˈast/ n masc
broche

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ adj
aztèque Aztèque
Relatiu al poble nahua clàssic.

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ n neut
Aztèque
(històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
astérisque

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
astéroïde

astorar /as.toˈɾa/ /as.toˈɾaɾ/ /əs.toˈɾa/ /əs.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. astor astora astorada astorades astoram astorant astorar astorara astoraran astorarem astoraren astorares astorareu astoraria astorarien astoraries astorarà astoraràs astoraré astoraríem astoraríeu astorassen astorasses astorassin astorassis astorat astorats astorau astorava astoraven astoraves astore astorem astoren astores astoressen astoresses astoressin astoressis astoreu astori astorin astoris astoro astorà astoràrem astoràreu astoràs astoràssem astoràsseu astoràssim astoràssiu astoràvem astoràveu astorés astoréssem astorésseu astoréssim astoréssiu astorí bal bal (1) occ sept val v
effrayer

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
astrolabe
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrologie

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomie

astronòmicament /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /əs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /əs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
astronomiquement

astruc /asˈtɾuk/ /əsˈtɾuk/ astruga adj masc
chanceux
Protegit per un astre.

astràgal /asˈtɾa.ɣaɫ/ /əsˈtɾa.ɣəɫ/ n masc
astragale
(anatomia) Os d'articulació entre el peu amb la cama.

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astrologue

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
astronome

astuciosament /as.tu.siˌo.zaˈmen/ /as.tu.siˌo.zaˈment/ /əs.tu.siˌo.zəˈmen/ /əs.tu.siˌo.zəˈment/ adv
astucieusement

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ astuta astutes adj masc
astucieux

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ n fem
astuce

asèpsia /aˈsɛp.si.a/ /əˈsɛp.si.ə/ n fem
asepsie

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
aseptique

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
asymptote

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
attaque
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atac amb permutacions n masc
attaque avec permutations

atac contra defensa de zona n masc
attaque d'une défense de zone

atac contra defensa individual n masc
attaque d'une défense individuelle

atac en moviment n masc
attaque en mouvement

atac en profunditat n masc
attaque en profondeur

atac estàtic n masc
attaque statique

atac pel centre n masc
attaque par le centre

atac pels extrems n masc
attaque par les ailes

atac per l'esquerra n masc
attaque de la gauche

atac per la dreta n masc
attaque de la droite

atac posicional n masc
attaque de position

atacant central n neut
attaquant de centre

atacant dret n masc
attaquant droit

atacant esquerre n masc
attaquant gauche

atacant lateral n neut
attaquant d'aile

atacant principal n neut
attaquant principal

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atac ataca atacada atacades atacam atacant atacar atacara atacaran atacarem atacaren atacares atacareu atacaria atacarien atacaries atacarà atacaràs atacaré atacaríem atacaríeu atacassen atacasses atacassin atacassis atacat atacats atacau atacava atacaven atacaves ataco atacà atacàrem atacàreu atacàs atacàssem atacàsseu atacàssim atacàssiu atacàvem atacàveu ataque ataquem ataquen ataques ataquessen ataquesses ataquessin ataquessis ataqueu ataqui ataquin ataquis ataqués ataquéssem ataquésseu ataquéssim ataquéssiu ataquí bal bal (1) occ sept val v
attaquer
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.
(esports de pilota) Actuar sobre una pilota, una bola, un volant o un disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot per controlar-lo, fer-lo arribar a un company d'equip o intentar puntuar.

atacar la pilota v
attaquer le ballon

ataconar /a.ta.koˈna/ /a.ta.koˈnaɾ/ /ə.tə.koˈna/ /ə.tə.kuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atacon atacona ataconada ataconades ataconam ataconant ataconar ataconara ataconaran ataconarem ataconaren ataconares ataconareu ataconaria ataconarien ataconaries ataconarà ataconaràs ataconaré ataconaríem ataconaríeu ataconassen ataconasses ataconassin ataconassis ataconat ataconats ataconau ataconava ataconaven ataconaves atacone ataconem ataconen atacones ataconessen ataconesses ataconessin ataconessis ataconeu ataconi ataconin ataconis atacono ataconà ataconàrem ataconàreu ataconàs ataconàssem ataconàsseu ataconàssim ataconàssiu ataconàvem ataconàveu ataconés ataconéssem ataconésseu ataconéssim ataconéssiu ataconí bal bal (1) occ sept val v
raccommoder
Posar tacons al calçat, adobar-lo.
presser
Comprimir una cosa dins d’una altra.

atalaiar /a.ta.ɫaˈja/ /a.ta.ɫaˈjaɾ/ /ə.tə.ɫəˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atalai atalaia atalaiada atalaiades atalaiam atalaiant atalaiar atalaiara atalaiaran atalaiarem atalaiaren atalaiares atalaiareu atalaiaria atalaiarien atalaiaries atalaiarà atalaiaràs atalaiaré atalaiaríem atalaiaríeu atalaiassen atalaiasses atalaiassin atalaiassis atalaiat atalaiats atalaiau atalaiava atalaiaven atalaiaves atalaie atalaiem atalaien atalaies atalaiessen atalaiesses atalaiessin atalaiessis atalaieu atalaio atalaià atalaiàrem atalaiàreu atalaiàs atalaiàssem atalaiàsseu atalaiàssim atalaiàssiu atalaiàvem atalaiàveu atalaiés atalaiéssem atalaiésseu atalaiéssim atalaiéssiu atalaí atalaï atalaïn atalaïs bal bal (1) occ sept val v
guetter

atansar /a.tanˈsa/ /a.tanˈsaɾ/ /ə.tənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atans atansa atansada atansades atansam atansant atansar atansara atansaran atansarem atansaren atansares atansareu atansaria atansarien atansaries atansarà atansaràs atansaré atansaríem atansaríeu atansassen atansasses atansassin atansassis atansat atansats atansau atansava atansaven atansaves atanse atansem atansen atanses atansessen atansesses atansessin atansessis atanseu atansi atansin atansis atanso atansà atansàrem atansàreu atansàs atansàssem atansàsseu atansàssim atansàssiu atansàvem atansàveu atansés atanséssem atansésseu atanséssim atanséssiu atansí bal bal (1) occ sept val v
approcher

atapeir /a.ta.peˈi/ /a.ta.peˈiɾ/ /ə.tə.pəˈi/ atapeeix atapeeixen atapeeixes atapeeixi atapeeixin atapeeixis atapeeixo atapeesc atapeesqui atapeesquin atapeesquis atapeint atapeir atapeiran atapeirem atapeireu atapeiria atapeirien atapeiries atapeirà atapeiràs atapeiré atapeiríem atapeiríeu atapeí atapeíem atapeíeu atapeírem atapeíreu atapeís atapeíssem atapeísseu atapeíssim atapeíssiu atapeïa atapeïda atapeïdes atapeïen atapeïes atapeïguem atapeïgueu atapeïm atapeïra atapeïren atapeïres atapeïsc atapeïsca atapeïsquen atapeïsques atapeïssen atapeïsses atapeïssin atapeïssis atapeït atapeïts atapeïu atapeïx atapeïxen atapeïxes atapeïxo bal n-occ occ sept val v
tasser

atapeït /a.ta.peˈit/ /ə.tə.pəˈit/ adj masc
plein

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ n masc
atavisme

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
athéisme

atemorir /a.te.moˈɾi/ /a.te.moˈɾiɾ/ /ə.tə.moˈɾi/ /ə.tə.muˈɾi/ atemoreix atemoreixen atemoreixes atemoreixi atemoreixin atemoreixis atemoreixo atemoresc atemoresqui atemoresquin atemoresquis atemoria atemorida atemorides atemorien atemories atemoriguem atemorigueu atemorim atemorint atemorir atemorira atemoriran atemorirem atemoriren atemorires atemorireu atemoriria atemoririen atemoriries atemorirà atemoriràs atemoriré atemoriríem atemoriríeu atemorisc atemorisca atemorisquen atemorisques atemorissen atemorisses atemorissin atemorissis atemorit atemorits atemoriu atemorix atemorixen atemorixes atemorixo atemorí atemoríem atemoríeu atemorírem atemoríreu atemorís atemoríssem atemorísseu atemoríssim atemoríssiu bal n-occ occ sept val v
effrayer

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atempt atempta atemptada atemptades atemptam atemptant atemptar atemptara atemptaran atemptarem atemptaren atemptares atemptareu atemptaria atemptarien atemptaries atemptarà atemptaràs atemptaré atemptaríem atemptaríeu atemptassen atemptasses atemptassin atemptassis atemptat atemptats atemptau atemptava atemptaven atemptaves atempte atemptem atempten atemptes atemptessen atemptesses atemptessin atemptessis atempteu atempti atemptin atemptis atempto atemptà atemptàrem atemptàreu atemptàs atemptàssem atemptàsseu atemptàssim atemptàssiu atemptàvem atemptàveu atemptés atemptéssem atemptésseu atemptéssim atemptéssiu atemptí bal bal (1) occ sept val v
attenter

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
attention
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atenció a la diversitat n fem
attention à la diversité

atenció a la infància i l'adolescència n fem
aide à l'enfance

atenció individualitzada n fem
attention individualisée

ateneu n masc
maison des associations

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
attentif
Que posa atenció, interès, cura.
courtois
Que té atencions, amable, servicial.

atentament /aˌten.taˈmen/ /aˌten.taˈment/ /əˌten.təˈmen/ /əˌten.təˈment/ adv
attentivement

atenuar /a.te.nuˈa/ /a.te.nuˈaɾ/ /ə.tə.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atenua atenuada atenuades atenuam atenuant atenuar atenuara atenuaran atenuarem atenuaren atenuares atenuareu atenuaria atenuarien atenuaries atenuarà atenuaràs atenuaré atenuaríem atenuaríeu atenuassen atenuasses atenuassin atenuassis atenuat atenuats atenuau atenuava atenuaven atenuaves atenue atenuem atenuen atenues atenuessen atenuesses atenuessin atenuessis atenueu atenuo atenuu atenuà atenuàrem atenuàreu atenuàs atenuàssem atenuàsseu atenuàssim atenuàssiu atenuàvem atenuàveu atenués atenuéssem atenuésseu atenuéssim atenuéssiu atenuí atenuï atenuïn atenuïs bal bal (1) occ sept val v
atténuer

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ adj masc
Athénien
Relatiu o pertanyent a Atenes.

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ n masc
Athénien
Persona que habita o és originària d'Atenes.

atermenar /a.ter.meˈna/ /a.teɾ.meˈnaɾ/ /ə.tər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atermena atermenada atermenades atermenam atermenant atermenar atermenara atermenaran atermenarem atermenaren atermenares atermenareu atermenaria atermenarien atermenaries atermenarà atermenaràs atermenaré atermenaríem atermenaríeu atermenassen atermenasses atermenassin atermenassis atermenat atermenats atermenau atermenava atermenaven atermenaves atermene atermenem atermenen atermenes atermenessen atermenesses atermenessin atermenessis atermeneu atermeni atermenin atermenis atermeno atermenà atermenàrem atermenàreu atermenàs atermenàssem atermenàsseu atermenàssim atermenàssiu atermenàvem atermenàveu atermenés atermenéssem atermenésseu atermenéssim atermenéssiu atermení atermèn bal bal (1) occ sept val v
aborner

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aterr aterra aterrada aterrades aterram aterrant aterrar aterrara aterraran aterrarem aterraren aterrares aterrareu aterraria aterrarien aterraries aterrarà aterraràs aterraré aterraríem aterraríeu aterrassen aterrasses aterrassin aterrassis aterrat aterrats aterrau aterrava aterraven aterraves aterre aterrem aterren aterres aterressen aterresses aterressin aterressis aterreu aterri aterrin aterris aterro aterrà aterràrem aterràreu aterràs aterràssem aterràsseu aterràssim aterràssiu aterràvem aterràveu aterrés aterréssem aterrésseu aterréssim aterréssiu aterrí bal bal (1) occ sept val v
atterrir

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
atterrissage

aterridor /a.te.riˈðo/ /a.te.riˈðoɾ/ /ə.tə.riˈðo/ adj masc
terrifiant

aterrir /a.teˈri/ /a.teˈriɾ/ aterreix aterreixen aterreixes aterreixi aterreixin aterreixis aterreixo aterresc aterresqui aterresquin aterresquis aterria aterrida aterrides aterrien aterries aterriguem aterrigueu aterrim aterrint aterrir aterrira aterriran aterrirem aterriren aterrires aterrireu aterriria aterririen aterriries aterrirà aterriràs aterriré aterriríem aterriríeu aterrisc aterrisca aterrisquen aterrisques aterrissen aterrisses aterrissin aterrissis aterrit aterrits aterriu aterrix aterrixen aterrixes aterrixo aterrí aterríem aterríeu aterrírem aterríreu aterrís aterríssem aterrísseu aterríssim aterríssiu bal n-occ occ sept val v
terroriser

atestar /a.tesˈta/ /a.tesˈtaɾ/ /ə.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atest atesta atestada atestades atestam atestant atestar atestara atestaran atestarem atestaren atestares atestareu atestaria atestarien atestaries atestarà atestaràs atestaré atestaríem atestaríeu atestassen atestasses atestassin atestassis atestat atestats atestau atestava atestaven atestaves ateste atestem atesten atestes atestessen atestesses atestessin atestessis atesteu atesti atestin atestis atesto atestà atestàrem atestàreu atestàs atestàssem atestàsseu atestàssim atestàssiu atestàvem atestàveu atestés atestéssem atestésseu atestéssim atestéssiu atestí bal bal (1) occ sept val v
attester

atetosi /a.teˈtɔ.zi/ /ə.təˈtɔ.zi/ n fem
athétose

ateu /aˈtɛw/ atea adj masc
athée

atiador /a.ti.aˈðo/ /a.ti.aˈðoɾ/ adj
attiseur
Que atia, que serveix per atiar.

atiador /a.ti.aˈðo/ /a.ti.aˈðoɾ/ n masc
attisoir
Barreta de ferro acabada en ganxo que s’empra per atiar el foc (d'una llar, d'un forn, etc.)

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atia atiada atiades atiam atiant atiar atiara atiaran atiarem atiaren atiares atiareu atiaria atiarien atiaries atiarà atiaràs atiaré atiaríem atiaríeu atiassen atiasses atiassin atiassis atiat atiats atiau atiava atiaven atiaves atie atiem atien aties atiessen atiesses atiessin atiessis atieu atii atio atià atiàrem atiàreu atiàs atiàssem atiàsseu atiàssim atiàssiu atiàvem atiàveu atiés atiéssem atiésseu atiéssim atiéssiu atií atiï atiïn atiïs bal bal (1) occ sept val v
attiser
Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.

atjeh /aˈt͡ʃe/ n masc
aceh
Llengua malaiopolinèsia pròpia de l'antic sultanat d'Atjeh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
athlète

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
athlétisme

atlàsic /adˈɫa.zik/ /aɫˈɫa.zik/ /əɫˈɫa.zik/ adj masc
atlasique

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ adj masc
athlétique

atlèticament /adˌɫɛ.ti.kaˈmen/ /adˌɫɛ.ti.kaˈment/ /aɫˌɫɛ.ti.kaˈmen/ /əɫˌɫɛ.ti.kəˈmen/ /əɫˌɫɛ.ti.kəˈment/ adv
athlétiquement

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atomitz atomitza atomitzada atomitzades atomitzam atomitzant atomitzar atomitzara atomitzaran atomitzarem atomitzaren atomitzares atomitzareu atomitzaria atomitzarien atomitzaries atomitzarà atomitzaràs atomitzaré atomitzaríem atomitzaríeu atomitzassen atomitzasses atomitzassin atomitzassis atomitzat atomitzats atomitzau atomitzava atomitzaven atomitzaves atomitze atomitzem atomitzen atomitzes atomitzessen atomitzesses atomitzessin atomitzessis atomitzeu atomitzi atomitzin atomitzis atomitzo atomitzà atomitzàrem atomitzàreu atomitzàs atomitzàssem atomitzàsseu atomitzàssim atomitzàssiu atomitzàvem atomitzàveu atomitzés atomitzéssem atomitzésseu atomitzéssim atomitzéssiu atomitzí bal bal (1) occ sept val v
atomiser

atonia /a.toˈni.a/ /ə.toˈni.ə/ /ə.tuˈni.ə/ n fem
atonie

atordiment /a.tor.ðiˈmen/ /a.toɾ.ðiˈmen/ /a.toɾ.ðiˈment/ /ə.toɾ.ðiˈment/ /ə.tur.diˈmen/ /ə.tur.ðiˈmen/ n masc
étourdissement

atordir /a.torˈði/ /a.toɾˈði/ /a.toɾˈðiɾ/ /ə.toɾˈði/ /ə.turˈði/ atordeix atordeixen atordeixes atordeixi atordeixin atordeixis atordeixo atordesc atordesqui atordesquin atordesquis atordia atordida atordides atordien atordies atordiguem atordigueu atordim atordint atordir atordira atordiran atordirem atordiren atordires atordireu atordiria atordirien atordiries atordirà atordiràs atordiré atordiríem atordiríeu atordisc atordisca atordisquen atordisques atordissen atordisses atordissin atordissis atordit atordits atordiu atordix atordixen atordixes atordixo atordí atordíem atordíeu atordírem atordíreu atordís atordíssem atordísseu atordíssim atordíssiu bal n-occ occ sept val v
émécher

atorgar /a.torˈɣa/ /a.toɾˈɣa/ /a.toɾˈɣaɾ/ /ə.toɾˈɣa/ /ə.turˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atorg atorga atorgada atorgades atorgam atorgant atorgar atorgara atorgaran atorgarem atorgaren atorgares atorgareu atorgaria atorgarien atorgaries atorgarà atorgaràs atorgaré atorgaríem atorgaríeu atorgassen atorgasses atorgassin atorgassis atorgat atorgats atorgau atorgava atorgaven atorgaves atorgo atorgue atorguem atorguen atorgues atorguessen atorguesses atorguessin atorguessis atorgueu atorgui atorguin atorguis atorgués atorguéssem atorguésseu atorguéssim atorguéssiu atorguí atorgà atorgàrem atorgàreu atorgàs atorgàssem atorgàsseu atorgàssim atorgàssiu atorgàvem atorgàveu bal bal (1) occ sept val v
octroyer

atorrollar /a.to.roˈʎa/ /a.to.roˈʎaɾ/ /ə.to.roˈʎa/ /ə.tu.ruˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atorroll atorrolla atorrollada atorrollades atorrollam atorrollant atorrollar atorrollara atorrollaran atorrollarem atorrollaren atorrollares atorrollareu atorrollaria atorrollarien atorrollaries atorrollarà atorrollaràs atorrollaré atorrollaríem atorrollaríeu atorrollassen atorrollasses atorrollassin atorrollassis atorrollat atorrollats atorrollau atorrollava atorrollaven atorrollaves atorrolle atorrollem atorrollen atorrolles atorrollessen atorrollesses atorrollessin atorrollessis atorrolleu atorrolli atorrollin atorrollis atorrollo atorrollà atorrollàrem atorrollàreu atorrollàs atorrollàssem atorrollàsseu atorrollàssim atorrollàssiu atorrollàvem atorrollàveu atorrollés atorrolléssem atorrollésseu atorrolléssim atorrolléssiu atorrollí bal bal (1) occ sept val v
troubler

atrabiliari /a.tɾa.bi.ɫiˈa.ɾi/ /ə.tɾə.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
atrabilaire

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrac atraca atracada atracades atracam atracant atracar atracara atracaran atracarem atracaren atracares atracareu atracaria atracarien atracaries atracarà atracaràs atracaré atracaríem atracaríeu atracassen atracasses atracassin atracassis atracat atracats atracau atracava atracaven atracaves atraco atracà atracàrem atracàreu atracàs atracàssem atracàsseu atracàssim atracàssiu atracàvem atracàveu atraque atraquem atraquen atraques atraquessen atraquesses atraquessin atraquessis atraqueu atraqui atraquin atraquis atraqués atraquéssem atraquésseu atraquéssim atraquéssiu atraquí bal bal (1) occ sept val v
amarrer
(nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
attaquer
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
attraction attirance

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
attractif
Que atreu

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ n masc
attrayant
allò que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrap atrapa atrapada atrapades atrapam atrapant atrapar atrapara atraparan atraparem atraparen atrapares atrapareu atraparia atraparien atraparies atraparà atraparàs atraparé atraparíem atraparíeu atrapassen atrapasses atrapassin atrapassis atrapat atrapats atrapau atrapava atrapaven atrapaves atrape atrapem atrapen atrapes atrapessen atrapesses atrapessin atrapessis atrapeu atrapi atrapin atrapis atrapo atrapà atrapàrem atrapàreu atrapàs atrapàssem atrapàsseu atrapàssim atrapàssiu atrapàvem atrapàveu atrapés atrapéssem atrapésseu atrapéssim atrapéssiu atrapí bal bal (1) occ sept val v
rattraper

atresorar /a.tɾe.zoˈɾa/ /a.tɾe.zoˈɾaɾ/ /ə.tɾə.zoˈɾa/ /ə.tɾə.zuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atresor atresora atresorada atresorades atresoram atresorant atresorar atresorara atresoraran atresorarem atresoraren atresorares atresorareu atresoraria atresorarien atresoraries atresorarà atresoraràs atresoraré atresoraríem atresoraríeu atresorassen atresorasses atresorassin atresorassis atresorat atresorats atresorau atresorava atresoraven atresoraves atresore atresorem atresoren atresores atresoressen atresoresses atresoressin atresoressis atresoreu atresori atresorin atresoris atresoro atresorà atresoràrem atresoràreu atresoràs atresoràssem atresoràsseu atresoràssim atresoràssiu atresoràvem atresoràveu atresorés atresoréssem atresorésseu atresoréssim atresoréssiu atresorí bal bal (1) occ sept val v
amasser

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ atragueren atragueres atraguessen atraguesses atraguessin atraguessis atragué atraguérem atraguéreu atragués atraguéssem atraguésseu atraguéssim atraguéssiu atraguí atraiem atraient atraieu atrauran atraurem atraureu atrauria atraurien atrauries atraurà atrauràs atrauré atrauríem atrauríeu atrec atrega atreguem atreguen atregues atregueu atregui atreguin atreguis atreia atreien atreies atreim atreis atret atreta atretes atrets atreu atreuen atreure atreus atrèiem atrèieu bal v
attirer

atribolar /a.tɾi.boˈɫaɾ/ /a.tɾi.βoˈɫa/ /ə.tɾi.boˈɫa/ /ə.tɾi.buˈɫa/ /ə.tɾi.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atribol atribola atribolada atribolades atribolam atribolant atribolar atribolara atribolaran atribolarem atribolaren atribolares atribolareu atribolaria atribolarien atribolaries atribolarà atribolaràs atribolaré atribolaríem atribolaríeu atribolassen atribolasses atribolassin atribolassis atribolat atribolats atribolau atribolava atribolaven atribolaves atribole atribolem atribolen atriboles atribolessen atribolesses atribolessin atribolessis atriboleu atriboli atribolin atribolis atribolo atribolà atribolàrem atribolàreu atribolàs atribolàssem atribolàsseu atribolàssim atribolàssiu atribolàvem atribolàveu atribolés atriboléssem atribolésseu atriboléssim atriboléssiu atribolí bal bal (1) occ sept val v
troubler

atribució /a.tɾi.βu.siˈo/ /ə.tɾi.βu.siˈo/ n fem
attribution

atribuir /a.tɾi.buˈiɾ/ /a.tɾi.βuˈi/ /ə.tɾi.βuˈi/ atribueix atribueixen atribueixes atribueixi atribueixin atribueixis atribueixo atribuesc atribuesqui atribuesquin atribuesquis atribuint atribuir atribuiran atribuirem atribuireu atribuiria atribuirien atribuiries atribuirà atribuiràs atribuiré atribuiríem atribuiríeu atribuí atribuíem atribuíeu atribuírem atribuíreu atribuís atribuíssem atribuísseu atribuíssim atribuíssiu atribuïa atribuïda atribuïdes atribuïen atribuïes atribuïguem atribuïgueu atribuïm atribuïra atribuïren atribuïres atribuïsc atribuïsca atribuïsquen atribuïsques atribuïssen atribuïsses atribuïssin atribuïssis atribuït atribuïts atribuïu atribuïx atribuïxen atribuïxes atribuïxo bal n-occ occ sept val v
attribuer

atrinxerar /a.tɾiɲ.t͡ʃeˈɾa/ /a.tɾiɲ.t͡ʃeˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atrinxer atrinxera atrinxerada atrinxerades atrinxeram atrinxerant atrinxerar atrinxerara atrinxeraran atrinxerarem atrinxeraren atrinxerares atrinxerareu atrinxeraria atrinxerarien atrinxeraries atrinxerarà atrinxeraràs atrinxeraré atrinxeraríem atrinxeraríeu atrinxerassen atrinxerasses atrinxerassin atrinxerassis atrinxerat atrinxerats atrinxerau atrinxerava atrinxeraven atrinxeraves atrinxere atrinxerem atrinxeren atrinxeres atrinxeressen atrinxeresses atrinxeressin atrinxeressis atrinxereu atrinxeri atrinxerin atrinxeris atrinxero atrinxerà atrinxeràrem atrinxeràreu atrinxeràs atrinxeràssem atrinxeràsseu atrinxeràssim atrinxeràssiu atrinxeràvem atrinxeràveu atrinxerés atrinxeréssem atrinxerésseu atrinxeréssim atrinxeréssiu atrinxerí bal bal (1) occ sept val v
retrancher
Fortificar un lloc amb trinxeres.

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrofia atrofiada atrofiades atrofiam atrofiant atrofiar atrofiara atrofiaran atrofiarem atrofiaren atrofiares atrofiareu atrofiaria atrofiarien atrofiaries atrofiarà atrofiaràs atrofiaré atrofiaríem atrofiaríeu atrofiassen atrofiasses atrofiassin atrofiassis atrofiat atrofiats atrofiau atrofiava atrofiaven atrofiaves atrofie atrofiem atrofien atrofies atrofiessen atrofiesses atrofiessin atrofiessis atrofieu atrofii atrofio atrofià atrofiàrem atrofiàreu atrofiàs atrofiàssem atrofiàsseu atrofiàssim atrofiàssiu atrofiàvem atrofiàveu atrofiés atrofiéssem atrofiésseu atrofiéssim atrofiéssiu atrofií atrofiï atrofiïn atrofiïs bal bal (1) occ sept val v
atrophier

atropelladament /a.tɾo.peˌʎa.ðaˈmen/ /a.tɾo.peˌʎa.ðaˈment/ /ə.tɾo.pəˌʎa.ðəˈment/ /ə.tɾu.pəˌʎa.ðəˈmen/ adv
pressément

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atropell atropella atropellada atropellades atropellam atropellant atropellar atropellara atropellaran atropellarem atropellaren atropellares atropellareu atropellaria atropellarien atropellaries atropellarà atropellaràs atropellaré atropellaríem atropellaríeu atropellassen atropellasses atropellassin atropellassis atropellat atropellats atropellau atropellava atropellaven atropellaves atropelle atropellem atropellen atropelles atropellessen atropellesses atropellessin atropellessis atropelleu atropelli atropellin atropellis atropello atropellà atropellàrem atropellàreu atropellàs atropellàssem atropellàsseu atropellàssim atropellàssiu atropellàvem atropellàveu atropellés atropelléssem atropellésseu atropelléssim atropelléssiu atropellí bal bal (1) occ sept val v
renverser

atrotinar /a.tɾo.tiˈna/ /a.tɾo.tiˈnaɾ/ /ə.tɾo.tiˈna/ /ə.tɾu.tiˈna/ atrotina atrotinada atrotinades atrotinant atrotinar atrotinaran atrotinarem atrotinaren atrotinares atrotinareu atrotinaria atrotinarien atrotinaries atrotinarà atrotinaràs atrotinaré atrotinaríem atrotinaríeu atrotinat atrotinats atrotinava atrotinaven atrotinaves atrotinem atrotinen atrotines atrotinessen atrotinesses atrotinessin atrotinessis atrotineu atrotini atrotinin atrotinis atrotino atrotinà atrotinàrem atrotinàreu atrotinàvem atrotinàveu atrotinés atrotinéssem atrotinésseu atrotinéssim atrotinéssiu atrotiní sept v
déglinguer

atroç /aˈtɾos/ adj
atroce

atroçment /aˌtɾɔzˈmen/ /aˌtɾɔzˈment/ /əˌtɾɔzˈmen/ /əˌtɾɔzˈment/ adv
atrocement

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
atrophie

attrezzo /aˈtɾe.d͡zo/ /əˈtɾe.d͡zo/ n masc
accessoires

atur /aˈtuɾ/ n masc
chômage
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

atur juvenil n masc
chômage des jeunes

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
arrêt
Acció i efecte d’aturar o aturar-se.
Parada de l’activitat, la feina o el procés productiu.
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturada en dos temps n fem
double arrêt

aturall /a.tuˈɾaʎ/ /ə.tuˈɾaj/ /ə.tuˈɾaʎ/ n masc
empêchement

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
arrêter
Detenir, fer parar.
(esports de pilota) Interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar el joc v
arrêter le jeu

aturar el temps v
arrêter le temps

aturat /a.tuˈɾat/ adj masc
arrêté
Sense empenta per a fer coses.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
cire
Ciri llarg i gruixut de figura quadrada i amb quatre blens.
hache
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
atchoum

atzabegenc /a.d͡za.beˈd͡ʒeŋk/ /a.d͡za.βeˈd͡ʒeŋ/ /a.d͡za.βeˈʒeŋ/ /ə.d͡zə.bəˈʒəŋk/ /ə.d͡zə.bəˈʒɛŋk/ /ə.d͡zə.βəˈʒɛŋ/ adj masc
jais

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
jais

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ n fem
zagaie
Llança o dard petit.

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
hasard

atzarós /ad.zaˈɾos/ /əd.zəˈɾos/ adj masc
hasardeux

atzavara /a.d͡zaˈva.ɾa/ /a.d͡zaˈβa.ɾa/ /ə.d͡zəˈva.ɾə/ n fem
agave

atzerola /a.d͡zeˈɾɔ.ɫa/ /a.d͡zeˈɾɔ.ɫɔ/ /ə.d͡zəˈɾɔ.ɫə/ n fem
azerole
Fruit de l'atzeroler (Crataegus azarolus).

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ n masc
cul-de-sac
Carrer o camí sense sortida.

atzufar /a.d͡zuˈfa/ /a.d͡zuˈfaɾ/ /ə.d͡zuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. atzuf atzufa atzufada atzufades atzufam atzufant atzufar atzufaran atzufarem atzufaren atzufares atzufareu atzufaria atzufarien atzufaries atzufarà atzufaràs atzufaré atzufaríem atzufaríeu atzufassen atzufasses atzufassin atzufassis atzufat atzufats atzufau atzufava atzufaven atzufaves atzufem atzufen atzufes atzufessin atzufessis atzufeu atzufi atzufin atzufis atzufà atzufàrem atzufàreu atzufàs atzufàssem atzufàsseu atzufàssim atzufàssiu atzufàvem atzufàveu atzufés atzuféssim atzuféssiu atzufí bal bal (1) v
frapper

atzur /əˈd͡zur/ n masc
azur

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataxie atassia

atònit /aˈtɔ.nit/ /əˈtɔ.nit/ atònita adj masc
abasourdi

au-pair /oˈpɛr/ n neut
au pair

audaciosament /aw.ða.siˌo.zaˈmen/ /aw.ða.siˌo.zaˈment/ /əw.ðə.siˌo.zəˈmen/ /əw.ðə.siˌo.zəˈment/ adv
audacieusement

audaç /awˈðas/ /əwˈðas/ adj
audacieux

audible /awˈði.bɫe/ /awˈði.βɫe/ /awˈðib.bɫe/ /əwˈði.βɫə/ /əwˈðib.bɫə/ n masc
audible

audició /aw.ði.siˈo/ /əw.ði.siˈo/ n fem
audition
Acció d’oir.

audioconferència /ˌaw.ði.o.koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /ˌaw.ði.u.kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
audioconférence

audiollibre /ˌaw.ði.oˈʎi.bɾe/ /ˌaw.ði.oˈʎi.bɾə/ /ˌaw.ði.uˈʎi.bɾə/ /ˌaw.ði.uˈʎi.βɾə/ n masc
livre parlé

audiomudesa n fem
audimutité

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ adj
audiovisuel
Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ n masc
audiovisuel
Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

auditar /aw.ðiˈta/ /aw.ðiˈtaɾ/ /əw.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. audit audita auditada auditades auditam auditant auditar auditara auditaran auditarem auditaren auditares auditareu auditaria auditarien auditaries auditarà auditaràs auditaré auditaríem auditaríeu auditassen auditasses auditassin auditassis auditat auditats auditau auditava auditaven auditaves audite auditem auditen audites auditessen auditesses auditessin auditessis auditeu auditi auditin auditis audito audità auditàrem auditàreu auditàs auditàssem auditàsseu auditàssim auditàssiu auditàvem auditàveu audités auditéssem auditésseu auditéssim auditéssiu audití bal bal (1) occ sept val v
auditer

auditori /aw.ðiˈtɔ.ɾi/ /əw.ðiˈtɔ.ɾi/ n masc
auditorium

audiència /aw.ðiˈɛn.si.a/ /əw.ðiˈɛn.si.ə/ n fem
audience
Invitació per exposar les demandes d'algú.
Òrgan d'administració de justícia, generalment referit a una instància superior o per un territori concret.
Total de persones que veuen o escolten un programa de televisió o ràdio.

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
audiophone

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
augmentation

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg augment augmenta augmentada augmentades augmentam augmentant augmentar augmentara augmentaran augmentarem augmentaren augmentares augmentareu augmentaria augmentarien augmentaries augmentarà augmentaràs augmentaré augmentaríem augmentaríeu augmentassen augmentasses augmentassin augmentassis augmentat augmentats augmentau augmentava augmentaven augmentaves augmente augmentem augmenten augmentes augmentessen augmentesses augmentessin augmentessis augmenteu augmenti augmentin augmentis augmento augmentà augmentàrem augmentàreu augmentàs augmentàssem augmentàsseu augmentàssim augmentàssiu augmentàvem augmentàveu augmentés augmentéssem augmentésseu augmentéssim augmentéssiu augmentí bal bal (1) occ sept val v
augmenter

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ n masc
augmentatif

augurar /aw.ɣuˈɾa/ /aw.ɣuˈɾaɾ/ /əw.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg augur augura augurada augurades auguram augurant augurar augurara auguraran augurarem auguraren augurares augurareu auguraria augurarien auguraries augurarà auguraràs auguraré auguraríem auguraríeu augurassen augurasses augurassin augurassis augurat augurats augurau augurava auguraven auguraves augure augurem auguren augures auguressen auguresses auguressin auguressis augureu auguri augurin auguris auguro augurà auguràrem auguràreu auguràs auguràssem auguràsseu auguràssim auguràssiu auguràvem auguràveu augurés auguréssem augurésseu auguréssim auguréssiu augurí bal bal (1) occ sept val v
augurer

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
augure

august /awˈɣust/ /əwˈɣust/ adj masc
auguste

augustament /awˌɣus.taˈmen/ /awˌɣus.taˈment/ /əwˌɣus.təˈmen/ /əwˌɣus.təˈment/ adv
augustement

aula /ˈaw.la/ /ˈaw.ɫə/ n fem
classe

aula d'acollida n fem
classe d'accueil

aula d'audiovisuals n fem
salle audiovisuelle

aula de suport n fem
classe de soutien

aula hospitalària n fem
classe d'hôpital

aula magna n fem
grand auditorium

aula ordinària n fem
classe ordinaire

aula taller n fem
atelier

aula virtual n fem
classe virtuelle

aura /ˈaw.ɾa/ /ˈaw.ɾə/ n fem
zéphir
Vent suau.

aureolar /aw.ɾe.oˈɫa/ /aw.ɾe.oˈɫaɾ/ /əw.ɾə.oˈɫa/ /əw.ɾə.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aureol aureola aureolada aureolades aureolam aureolant aureolar aureolara aureolaran aureolarem aureolaren aureolares aureolareu aureolaria aureolarien aureolaries aureolarà aureolaràs aureolaré aureolaríem aureolaríeu aureolassen aureolasses aureolassin aureolassis aureolat aureolats aureolau aureolava aureolaven aureolaves aureole aureolem aureolen aureoles aureolessen aureolesses aureolessin aureolessis aureoleu aureoli aureolin aureolis aureolo aureolà aureolàrem aureolàreu aureolàs aureolàssem aureolàsseu aureolàssim aureolàssiu aureolàvem aureolàveu aureolés aureoléssem aureolésseu aureoléssim aureoléssiu aureolí bal bal (1) occ sept val v
auréoler

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
auriculaire

aurificar /aw.ɾi.fiˈka/ /aw.ɾi.fiˈkaɾ/ /əw.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aurific aurifica aurificada aurificades aurificam aurificant aurificar aurificara aurificaran aurificarem aurificaren aurificares aurificareu aurificaria aurificarien aurificaries aurificarà aurificaràs aurificaré aurificaríem aurificaríeu aurificassen aurificasses aurificassin aurificassis aurificat aurificats aurificau aurificava aurificaven aurificaves aurifico aurificà aurificàrem aurificàreu aurificàs aurificàssem aurificàsseu aurificàssim aurificàssiu aurificàvem aurificàveu aurifique aurifiquem aurifiquen aurifiques aurifiquessen aurifiquesses aurifiquessin aurifiquessis aurifiqueu aurifiqui aurifiquin aurifiquis aurifiqués aurifiquéssem aurifiquésseu aurifiquéssim aurifiquéssiu aurifiquí bal bal (1) occ sept val v
aurifier

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
aurore

aurèola /awˈɾɛ.o.ɫa/ /əwˈɾɛ.o.ɫə/ /əwˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
aura

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
oreillette
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

aurífic /awˈɾi.fik/ /əwˈɾi.fik/ adj masc
aurifère

auró blanc n masc
érable champêtre
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer campestre).

auró negre n masc
érable de Montpellier
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer monspessulanum).

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg auscult ausculta auscultada auscultades auscultam auscultant auscultar auscultara auscultaran auscultarem auscultaren auscultares auscultareu auscultaria auscultarien auscultaries auscultarà auscultaràs auscultaré auscultaríem auscultaríeu auscultassen auscultasses auscultassin auscultassis auscultat auscultats auscultau auscultava auscultaven auscultaves ausculte auscultem ausculten auscultes auscultessen auscultesses auscultessin auscultessis ausculteu ausculti auscultin auscultis ausculto auscultà auscultàrem auscultàreu auscultàs auscultàssem auscultàsseu auscultàssim auscultàssiu auscultàvem auscultàveu auscultés auscultéssem auscultésseu auscultéssim auscultéssiu auscultí bal bal (1) occ sept val v
ausculter

auspici /awsˈpi.si/ /əwsˈpi.si/ n masc
auspice

auster /awsˈteɾ/ /əwsˈter/ adj masc
austère

austerament /awsˌte.ɾaˈmen/ /awsˌte.ɾaˈment/ /əwsˌte.ɾəˈmen/ /əwsˌte.ɾəˈment/ adv
austèrement

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ adj
austral

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
autrichien Autrichien
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
Autrichien
Habitant d'Àustria

autenticar /aw.ten.tiˈka/ /aw.ten.tiˈkaɾ/ /əw.tən.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autentic autentica autenticada autenticades autenticam autenticant autenticar autenticara autenticaran autenticarem autenticaren autenticares autenticareu autenticaria autenticarien autenticaries autenticarà autenticaràs autenticaré autenticaríem autenticaríeu autenticassen autenticasses autenticassin autenticassis autenticat autenticats autenticau autenticava autenticaven autenticaves autentico autenticà autenticàrem autenticàreu autenticàs autenticàssem autenticàsseu autenticàssim autenticàssiu autenticàvem autenticàveu autentique autentiquem autentiquen autentiques autentiquessen autentiquesses autentiquessin autentiquessis autentiqueu autentiqui autentiquin autentiquis autentiqués autentiquéssem autentiquésseu autentiquéssim autentiquéssiu autentiquí bal bal (1) occ sept val v
authentiquer

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
authenticité

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
autiste
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
autiste
Afectat d'autisme.

autoantònim /ˌaw.to.anˈtɔ.nim/ /ˌaw.to.ənˈtɔ.nim/ /ˌaw.tu.ənˈtɔ.nim/ n masc
énantiosème

autoaprenentatge n masc
autodidactisme

autoavaluació /aw.to.a.va.ɫu.a.siˈo/ /aw.to.a.βa.ɫu.a.siˈo/ /əw.to.ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /əw.tu.ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /əw.tu.ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
autoévaluation

autoavaluació institucional n fem
autoévaluation institutionnelle

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
autobiographie

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
autobus bus

autobús escolar n masc
autobus d'écoliers

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
autocar

autoclau /ˌaw.toˈkɫaw/ /ˌaw.tuˈkɫaw/ n fem
autoclave

autoclavatge /ˌaw.to.klaˈba.d͡ʒe/ /ˌaw.to.klaˈva.d͡ʒe/ /ˌaw.to.kləˈvad.ʒə/ /ˌaw.tu.kləˈbad.ʒə/ /ˌaw.tu.kləˈvad.ʒə/ n masc
autoclavage

autoconcepte /ˌaw.to.konˈsep.te/ /ˌaw.to.konˈsep.tə/ /ˌaw.tu.kunˈsep.tə/ n masc
concept de soi

autoconsciència /ˌaw.to.kon.siˈɛn.si.a/ /ˌaw.to.kon.siˈɛn.si.ə/ /ˌaw.tu.kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
conscience de soi

autoconsum /ˌaw.to.konˈsum/ /ˌaw.tu.kunˈsum/ n masc
autoconsommation

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
autocontrôle

autocorrecció n fem
autocorrection

autocràticament /aw.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /aw.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /əw.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /əw.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
autocratiquement

autodestruir-se /ˌaw.to.ðes.tɾuˈir.se/ /ˌaw.tu.ðəs.tɾuˈir.sə/ autodestrueix autodestrueixen autodestrueixes autodestrueixi autodestrueixin autodestrueixis autodestrueixo autodestruesc autodestruesqui autodestruesquin autodestruesquis autodestruint autodestruir autodestruiran autodestruirem autodestruireu autodestruiria autodestruirien autodestruiries autodestruirà autodestruiràs autodestruiré autodestruiríem autodestruiríeu autodestruí autodestruíem autodestruíeu autodestruírem autodestruíreu autodestruís autodestruíssem autodestruísseu autodestruíssim autodestruíssiu autodestruïa autodestruïda autodestruïdes autodestruïen autodestruïes autodestruïguem autodestruïgueu autodestruïm autodestruïra autodestruïren autodestruïres autodestruïsc autodestruïsca autodestruïsquen autodestruïsques autodestruïssen autodestruïsses autodestruïssin autodestruïssis autodestruït autodestruïts autodestruïu autodestruïx autodestruïxen autodestruïxes autodestruïxo bal n-occ occ sept val v
s'auto-détruire

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
autodidacte

autoexigència /ˌaw.to.eɡ.ziˈd͡ʒɛn.si.a/ /ˌaw.to.eɡ.ziˈʒɛn.si.a/ /ˌaw.to.əɡ.ziˈʒɛn.si.ə/ /ˌaw.tu.əɡ.ziˈʒɛn.si.ə/ n fem
auto-exigence

autofinançament /ˌaw.to.fi.nan.saˈmen/ /ˌaw.to.fi.nan.saˈment/ /ˌaw.to.fi.nən.səˈment/ /ˌaw.tu.fi.nən.səˈmen/ n masc
autofinancement
(economia) Finançament propi que es fan les empreses per a elles mateixes de manera interna mitjançant fons propis.

autofinançar /ˌaw.to.fi.nanˈsa/ /ˌaw.to.fi.nanˈsaɾ/ /ˌaw.to.fi.nənˈsa/ /ˌaw.tu.fi.nənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. autofinance autofinancem autofinancen autofinances autofinancessen autofinancesses autofinancessin autofinancessis autofinanceu autofinanci autofinancin autofinancis autofinancés autofinancéssem autofinancésseu autofinancéssim autofinancéssiu autofinancí autofinanç autofinança autofinançada autofinançades autofinançam autofinançant autofinançar autofinançara autofinançaran autofinançarem autofinançaren autofinançares autofinançareu autofinançaria autofinançarien autofinançaries autofinançarà autofinançaràs autofinançaré autofinançaríem autofinançaríeu autofinançassen autofinançasses autofinançassin autofinançassis autofinançat autofinançats autofinançau autofinançava autofinançaven autofinançaves autofinanço autofinançà autofinançàrem autofinançàreu autofinançàs autofinançàssem autofinançàsseu autofinançàssim autofinançàssiu autofinançàvem autofinançàveu bal bal (1) occ sept val v
autofinancer

autofonia n fem
autophonie

autogestionar /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈna/ /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈnaɾ/ /ˌaw.to.ʒes.tiˈna/ /ˌaw.to.ʒəs.tiˈna/ /ˌaw.tu.ʒəs.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autogestion autogestiona autogestionada autogestionades autogestionam autogestionant autogestionar autogestionara autogestionaran autogestionarem autogestionaren autogestionares autogestionareu autogestionaria autogestionarien autogestionaries autogestionarà autogestionaràs autogestionaré autogestionaríem autogestionaríeu autogestionassen autogestionasses autogestionassin autogestionassis autogestionat autogestionats autogestionau autogestionava autogestionaven autogestionaves autogestione autogestionem autogestionen autogestiones autogestionessen autogestionesses autogestionessin autogestionessis autogestioneu autogestioni autogestionin autogestionis autogestiono autogestionà autogestionàrem autogestionàreu autogestionàs autogestionàssem autogestionàsseu autogestionàssim autogestionàssiu autogestionàvem autogestionàveu autogestionés autogestionéssem autogestionésseu autogestionéssim autogestionéssiu autogestioní bal bal (1) occ sept val v
autogérer

autogestió /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈo/ /ˌaw.tu.ʒəs.tiˈo/ n fem
autogestion

autogestió educativa n fem
autogestion éducative

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
auto-goal

autografiar /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈa/ /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌaw.to.ɣɾə.fiˈa/ /ˌaw.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. autografia autografiada autografiades autografiam autografiant autografiar autografiara autografiaran autografiarem autografiaren autografiares autografiareu autografiaria autografiarien autografiaries autografiarà autografiaràs autografiaré autografiaríem autografiaríeu autografiassen autografiasses autografiassin autografiassis autografiat autografiats autografiau autografiava autografiaven autografiaves autografie autografiem autografien autografies autografiessen autografiesses autografiessin autografiessis autografieu autografii autografio autografià autografiàrem autografiàreu autografiàs autografiàssem autografiàsseu autografiàssim autografiàssiu autografiàvem autografiàveu autografiés autografiéssem autografiésseu autografiéssim autografiéssiu autografií autografiï autografiïn autografiïs bal bal (1) occ sept val v
autographier

autoimmunitari /ˌaw.to.im.mu.niˈta.ɾi/ /ˌaw.tu.im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
auto-immun

autoliquidació /ˌaw.to.ɫi.ki.ða.siˈo/ /ˌaw.to.ɫi.ki.ðə.siˈo/ /ˌaw.tu.ɫi.ki.ðə.siˈo/ n masc
autoliquidation

autologisme /aw.to.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /aw.to.ɫoˈʒiz.me/ /əw.to.ɫoˈʒiz.mə/ /əw.tu.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
autologisme

automatitzar /ˌaw.to.ma.tiˈd͡za/ /ˌaw.to.ma.tiˈza/ /ˌaw.to.ma.tiˈzaɾ/ /ˌaw.to.mə.tiˈd͡za/ /ˌaw.tu.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg automatitz automatitza automatitzada automatitzades automatitzam automatitzant automatitzar automatitzara automatitzaran automatitzarem automatitzaren automatitzares automatitzareu automatitzaria automatitzarien automatitzaries automatitzarà automatitzaràs automatitzaré automatitzaríem automatitzaríeu automatitzassen automatitzasses automatitzassin automatitzassis automatitzat automatitzats automatitzau automatitzava automatitzaven automatitzaves automatitze automatitzem automatitzen automatitzes automatitzessen automatitzesses automatitzessin automatitzessis automatitzeu automatitzi automatitzin automatitzis automatitzo automatitzà automatitzàrem automatitzàreu automatitzàs automatitzàssem automatitzàsseu automatitzàssim automatitzàssiu automatitzàvem automatitzàveu automatitzés automatitzéssem automatitzésseu automatitzéssim automatitzéssiu automatitzí bal bal (1) occ sept val v
automatiser

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
automatique

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
automatiquement

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
autonomie

autonomia escolar n fem
autonomie scolaire

autonomia universitària n fem
autonomie universitaire

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
auto-haine

autopassada /ˌaw.to.paˈsa.ða/ /ˌaw.tu.pəˈsa.ðə/ n fem
grand pont

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
autoroute

autopista de la informació n fem
autoroute de l'information

autoquarantena /ˌaw.to.kwa.ɾenˈte.na/ /ˌaw.to.kwə.ɾənˈtə.nə/ /ˌaw.tu.kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
autoquarantaine

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
auteur

autorealització n fem
accomplissement individuel

autoregulació de l'aprenentatge n fem
autorégulation de l'apprentissage

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
autoritaire

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
autoritarisme

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
autorité

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
autorisation

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autoritz autoritza autoritzada autoritzades autoritzam autoritzant autoritzar autoritzara autoritzaran autoritzarem autoritzaren autoritzares autoritzareu autoritzaria autoritzarien autoritzaries autoritzarà autoritzaràs autoritzaré autoritzaríem autoritzaríeu autoritzassen autoritzasses autoritzassin autoritzassis autoritzat autoritzats autoritzau autoritzava autoritzaven autoritzaves autoritze autoritzem autoritzen autoritzes autoritzessen autoritzesses autoritzessin autoritzessis autoritzeu autoritzi autoritzin autoritzis autoritzo autoritzà autoritzàrem autoritzàreu autoritzàs autoritzàssem autoritzàsseu autoritzàssim autoritzàssiu autoritzàvem autoritzàveu autoritzés autoritzéssem autoritzésseu autoritzéssim autoritzéssiu autoritzí bal bal (1) occ sept val v
autoriser

autoritzar el servei v
autoriser le service

autoritàriament /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈmen/ /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈment/ /əw.to.ɾiˌta.ɾi.əˈment/ /əw.tu.ɾiˌta.ɾi.əˈmen/ adv
autoritairement

autoscòpia /ˌaw.tosˈkɔ.pi.a/ /ˌaw.tosˈkɔ.pi.ə/ /ˌaw.tusˈkɔ.pi.ə/ n fem
autoscopie

autovia /ˌaw.toˈvi.a/ /ˌaw.toˈvi.ə/ /ˌaw.toˈβi.a/ /ˌaw.tuˈvi.ə/ /ˌaw.tuˈβi.ə/ n fem
voie rapide

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
authentique

autènticament /awˌtɛn.ti.kaˈmen/ /awˌtɛn.ti.kaˈment/ /əwˌtɛn.ti.kəˈmen/ /əwˌtɛn.ti.kəˈment/ adv
authentiquement

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autocrate

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
autochtone

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
autographe

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ n masc
automate

autòmat finit n masc
automate d'états finis

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
autonome

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
autopsie

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ adj masc
autotrophe

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
auxiliaire
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
adjoint
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. auxilia auxiliada auxiliades auxiliam auxiliant auxiliar auxiliara auxiliaran auxiliarem auxiliaren auxiliares auxiliareu auxiliaria auxiliarien auxiliaries auxiliarà auxiliaràs auxiliaré auxiliaríem auxiliaríeu auxiliassen auxiliasses auxiliassin auxiliassis auxiliat auxiliats auxiliau auxiliava auxiliaven auxiliaves auxilie auxiliem auxilien auxilies auxiliessen auxiliesses auxiliessin auxiliessis auxilieu auxilii auxilio auxilià auxiliàrem auxiliàreu auxiliàs auxiliàssem auxiliàsseu auxiliàssim auxiliàssiu auxiliàvem auxiliàveu auxiliés auxiliéssem auxiliésseu auxiliéssim auxiliéssiu auxilií auxiliï auxiliïn auxiliïs bal bal (1) occ sept val v
aider
Ajudar, socórrer, donar auxili.

auxiliar d'educació especial n neut
assistant en éducation spécialisée

auxiliar d'educador d'escola bressol n neut
aide-éducateur en garderie

auxiliar de taula n neut
officiel de la table

auxiliar dels 24 segons n neut
opérateur de l'appareil des 24 secondes

avalar /a.vaˈɫaɾ/ /a.βaˈɫa/ /ə.vəˈɫa/ /ə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aval avala avalada avalades avalam avalant avalar avalara avalaran avalarem avalaren avalares avalareu avalaria avalarien avalaries avalarà avalaràs avalaré avalaríem avalaríeu avalassen avalasses avalassin avalassis avalat avalats avalau avalava avalaven avalaves avale avalem avalen avales avalessen avalesses avalessin avalessis avaleu avali avalin avalis avalo avalà avalàrem avalàreu avalàs avalàssem avalàsseu avalàssim avalàssiu avalàvem avalàveu avalés avaléssem avalésseu avaléssim avaléssiu avalí bal bal (1) occ sept val v
avaliser

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
en bas

avalot /a.vaˈɫɔt/ /a.βaˈɫɔt/ /ə.vəˈɫɔt/ /ə.βəˈɫɔt/ n masc
foule

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalot avalota avalotada avalotades avalotam avalotant avalotar avalotara avalotaran avalotarem avalotaren avalotares avalotareu avalotaria avalotarien avalotaries avalotarà avalotaràs avalotaré avalotaríem avalotaríeu avalotassen avalotasses avalotassin avalotassis avalotat avalotats avalotau avalotava avalotaven avalotaves avalote avalotem avaloten avalotes avalotessen avalotesses avalotessin avalotessis avaloteu avaloti avalotin avalotis avaloto avalotà avalotàrem avalotàreu avalotàs avalotàssem avalotàsseu avalotàssim avalotàssiu avalotàvem avalotàveu avalotés avalotéssem avalotésseu avalotéssim avalotéssiu avalotí bal bal (1) occ sept val v
soulever

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
évaluation

avaluació contínua n fem
évaluation continue

avaluació curricular n fem
évaluation du curriculum

avaluació de centres educatius n fem
évaluation des établissements

avaluació de la docència n fem
évaluation de l'enseignement

avaluació de programes n fem
évaluation d'un programme éducatif

avaluació dels aprenentatges n fem
évaluation des apprentissages

avaluació diagnòstica n fem
évaluation diagnostique

avaluació educativa n fem
évaluation éducative

avaluació externa n fem
évaluation externe

avaluació final n fem
évaluation finale

avaluació inicial n fem
évaluation initiale

avaluació interna n fem
évaluation interne

avaluació per comparació n fem
évaluation normative

avaluació per criteris n fem
évaluation à interprétation critérielle

avaluació psicopedagògica n fem
évaluation psychopédagogique

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalua avaluada avaluades avaluam avaluant avaluar avaluara avaluaran avaluarem avaluaren avaluares avaluareu avaluaria avaluarien avaluaries avaluarà avaluaràs avaluaré avaluaríem avaluaríeu avaluassen avaluasses avaluassin avaluassis avaluat avaluats avaluau avaluava avaluaven avaluaves avalue avaluem avaluen avalues avaluessen avaluesses avaluessin avaluessis avalueu avaluo avaluu avaluà avaluàrem avaluàreu avaluàs avaluàssem avaluàsseu avaluàssim avaluàssiu avaluàvem avaluàveu avalués avaluéssem avaluésseu avaluéssim avaluéssiu avaluí avaluï avaluïn avaluïs bal bal (1) occ sept val v
évaluer
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ Interjection
allez

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ adv
en avant

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ n masc
en-avant

avant la lettre adj
avant la lettre

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
avance
Distància o temps que separa el participant situat en primer lloc del qui el segueix en una competició que implica moviment.
avantage
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.
(tennis) Fet d'haver guanyat un jugador el primer punt posterior a un iguals.

avantatge de la restada n masc
avantage dehors

avantatge del servei n masc
avantage dedans

avantatjar /a.van.taˈd͡ʒaɾ/ /a.βan.taˈd͡ʒa/ /ə.vən.təˈd͡ʒa/ /ə.βən.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avantatge avantatgem avantatgen avantatges avantatgessen avantatgesses avantatgessin avantatgessis avantatgeu avantatgi avantatgin avantatgis avantatgés avantatgéssem avantatgésseu avantatgéssim avantatgéssiu avantatgí avantatj avantatja avantatjada avantatjades avantatjam avantatjant avantatjar avantatjara avantatjaran avantatjarem avantatjaren avantatjares avantatjareu avantatjaria avantatjarien avantatjaries avantatjarà avantatjaràs avantatjaré avantatjaríem avantatjaríeu avantatjassen avantatjasses avantatjassin avantatjassis avantatjat avantatjats avantatjau avantatjava avantatjaven avantatjaves avantatjo avantatjà avantatjàrem avantatjàreu avantatjàs avantatjàssem avantatjàsseu avantatjàssim avantatjàssiu avantatjàvem avantatjàveu bal bal (1) occ sept val v
devancer

avantatjosament /a.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /a.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /ə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
avantageusement

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
avant-bras

avantdit /a.vanˈdit/ /a.βanˈdit/ /ə.vənˈdit/ /ə.βənˈdit/ avantdita adj masc
susdit

avantgreen n masc
frise

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
avant-garde
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avantpassat /aˌvam.paˈsat/ /aˌβam.paˈsat/ /əˌvam.pəˈsat/ n masc
ancêtre

avantpaís /aˌβan.paˈis/ /əˌvan.paˈis/ /əˌvan.pəˈis/ /əˌβan.pəˈis/ n masc
avant-pays

avanç /aˈvans/ /aˈβans/ /əˈvans/ n masc
avande

avançada /a.vanˈsa.ða/ /a.βanˈsa.ða/ /ə.vənˈsa.ðə/ /ə.βənˈsa.ðə/ n fem
avancée
Partida que marxa una certa distància més endavant, especialment una partida de soldats respecte al gros de l'exèrcit.
avance
(beisbol) Acció i efecte d'un corredor de desplaçar-se endavant en direcció a la base següent.

avançament /a.van.saˈment/ /a.βan.saˈment/ /ə.vən.səˈment/ /ə.βən.səˈmen/ n masc
acompte

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avance avancem avancen avances avancessen avancesses avancessin avancessis avanceu avanci avancin avancis avancés avancéssem avancésseu avancéssim avancéssiu avancí avanç avança avançada avançades avançam avançant avançar avançara avançaran avançarem avançaren avançares avançareu avançaria avançarien avançaries avançarà avançaràs avançaré avançaríem avançaríeu avançassen avançasses avançassin avançassis avançat avançats avançau avançava avançaven avançaves avanço avançà avançàrem avançàreu avançàs avançàssem avançàsseu avançàssim avançàssiu avançàvem avançàveu bal bal (1) occ sept val v
avancer
Moure una cosa en el sentit i direcció que li són propis.
(esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
(beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.
dépasser
Entre dues o més coses que es mouen aproximadament en el mateix sentit i en la mateixa direcció, la de darrere, aconseguir una posició pel davant de les altres.

avançat /a.vanˈsat/ /a.βanˈsat/ /ə.vənˈsat/ n masc
défenseur avancé

avançat central n masc
défenseur central avancé

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
avare

avarament /aˌva.ɾaˈment/ /aˌβa.ɾaˈmen/ /əˌva.ɾəˈmen/ /əˌva.ɾəˈment/ /əˌβa.ɾəˈmen/ adv
avarement

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
panne avarie
Fallada mecànica.

avariar /a.va.ɾiˈaɾ/ /a.βa.ɾiˈa/ /ə.və.ɾiˈa/ /ə.βə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avaria avariada avariades avariam avariant avariar avariara avariaran avariarem avariaren avariares avariareu avariaria avariarien avariaries avariarà avariaràs avariaré avariaríem avariaríeu avariassen avariasses avariassin avariassis avariat avariats avariau avariava avariaven avariaves avarie avariem avarien avaries avariessen avariesses avariessin avariessis avarieu avarii avario avarià avariàrem avariàreu avariàs avariàssem avariàsseu avariàssim avariàssiu avariàvem avariàveu avariés avariéssem avariésseu avariéssim avariéssiu avarií avariï avariïn avariïs bal bal (1) occ sept val v
tomber en panne

avariciosament /a.va.ɾi.siˌo.zaˈment/ /a.βa.ɾi.siˌo.zaˈmen/ /ə.və.ɾi.siˌo.zəˈmen/ /ə.və.ɾi.siˌo.zəˈment/ /ə.βə.ɾi.siˌo.zəˈmen/ adv
avaricieusement

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
avarice

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
noisette

avemaria /ˌaˌve.maˈɾi.a/ /ˌaˌve.məˈɾi.ə/ /ˌaˌβe.maˈɾi.a/ /ˌaˌβe.məˈɾi.ə/ n fem
avé Maria

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
gouffre

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ n masc
avenir
Temps futur, esdevenidor.

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ avenc avendran avendrem avendreu avendria avendrien avendries avendrà avendràs avendré avendríem avendríeu avenen avenguda avengudes avenguem avengueren avengueres avenguessin avenguessis avengueu avengui avenguin avenguis avengut avenguts avengué avenguérem avenguéreu avengués avenguéssim avenguéssiu avenguí avenia avenien avenies avenim avenint avenir aveniu avens aveníem aveníeu avinc avindran avindrem avindreu avindria avindrien avindries avindrà avindràs avindré avindríem avindríeu avinga avinguda avingudes avinguem avinguen avinguera avingueren avingueres avingues avinguessen avinguesses avinguessin avinguessis avingueu avingui avinguin avinguis avingut avinguts avingué avinguérem avinguéreu avingués avinguéssem avinguésseu avinguéssim avinguéssiu avinguí avé avén bal occ val v
s'entendre
Fer posar d’acord.
(pronominal) Posar-se d’acord, deixar de discrepar.
s'entendre bien
(pronominal) Mantenir una bona relació, entendre’s, coincidir.
se conformer
(pronominal) Conformar-se.

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
aventure
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aventura gràfica n fem
aventure graphique

aventurar /a.ven.tuˈɾaɾ/ /a.βen.tuˈɾa/ /ə.vən.tuˈɾa/ /ə.βən.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aventur aventura aventurada aventurades aventuram aventurant aventurar aventurara aventuraran aventurarem aventuraren aventurares aventurareu aventuraria aventurarien aventuraries aventurarà aventuraràs aventuraré aventuraríem aventuraríeu aventurassen aventurasses aventurassin aventurassis aventurat aventurats aventurau aventurava aventuraven aventuraves aventure aventurem aventuren aventures aventuressen aventuresses aventuressin aventuressis aventureu aventuri aventurin aventuris aventuro aventurà aventuràrem aventuràreu aventuràs aventuràssem aventuràsseu aventuràssim aventuràssiu aventuràvem aventuràveu aventurés aventuréssem aventurésseu aventuréssim aventuréssiu aventurí bal bal (1) occ sept val v
aventurer

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ avergonyeix avergonyeixen avergonyeixes avergonyeixi avergonyeixin avergonyeixis avergonyeixo avergonyia avergonyida avergonyides avergonyien avergonyies avergonyim avergonyint avergonyir avergonyira avergonyiran avergonyirem avergonyiren avergonyires avergonyireu avergonyiria avergonyirien avergonyiries avergonyirà avergonyiràs avergonyiré avergonyiríem avergonyiríeu avergonyisc avergonyisca avergonyisquen avergonyisques avergonyissen avergonyisses avergonyissin avergonyissis avergonyit avergonyits avergonyiu avergonyix avergonyixen avergonyixes avergonyixo avergonyí avergonyíem avergonyíeu avergonyírem avergonyíreu avergonyís avergonyíssem avergonyísseu avergonyíssim avergonyíssiu n-occ occ sept val v
avoir honte
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.
faire la honte de
Fer que un altre senti vergonya, fent-li retrets.

averrir /a.veˈriɾ/ /a.βeˈri/ /ə.vəˈri/ /ə.βəˈri/ averreix averreixen averreixes averreixi averreixin averreixis averreixo averresc averresqui averresquin averresquis averria averrida averrides averrien averries averriguem averrigueu averrim averrint averrir averrira averriran averrirem averriren averrires averrireu averriria averririen averriries averrirà averriràs averriré averriríem averriríeu averrisc averrisca averrisquen averrisques averrissen averrisses averrissin averrissis averrit averrits averriu averrix averrixen averrixes averrixo averrí averríem averríeu averrírem averríreu averrís averríssem averrísseu averríssim averríssiu bal n-occ occ sept val v
couvrir

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
aversion
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
sapin

avetar /a.veˈtaɾ/ /a.βeˈta/ /a.βeˈtaɾ/ /ə.vəˈta/ /ə.βəˈta/ n masc
sapinière

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
grand-père aïeul
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.
grand-parent
En general, persona molt gran, amb l'edat de poder ser avi.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
aviation

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
tôt bientôt

aviciar /a.vi.siˈaɾ/ /a.βi.siˈa/ /ə.vi.siˈa/ /ə.βi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avicia aviciada aviciades aviciam aviciant aviciar aviciara aviciaran aviciarem aviciaren aviciares aviciareu aviciaria aviciarien aviciaries aviciarà aviciaràs aviciaré aviciaríem aviciaríeu aviciassen aviciasses aviciassin aviciassis aviciat aviciats aviciau aviciava aviciaven aviciaves avicie aviciem avicien avicies aviciessen aviciesses aviciessin aviciessis avicieu avicii avicio avicià aviciàrem aviciàreu aviciàs aviciàssem aviciàsseu aviciàssim aviciàssiu aviciàvem aviciàveu aviciés aviciéssem aviciésseu aviciéssim aviciéssiu avicií aviciï aviciïn aviciïs bal bal (1) occ sept val v
gâter

avinagrar /a.vi.naˈɣɾaɾ/ /a.βi.naˈɣɾa/ /ə.vi.nəˈɣɾa/ /ə.βi.nəˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avinagr avinagra avinagrada avinagrades avinagram avinagrant avinagrar avinagrara avinagraran avinagrarem avinagraren avinagrares avinagrareu avinagraria avinagrarien avinagraries avinagrarà avinagraràs avinagraré avinagraríem avinagraríeu avinagrassen avinagrasses avinagrassin avinagrassis avinagrat avinagrats avinagrau avinagrava avinagraven avinagraves avinagre avinagrem avinagren avinagres avinagressen avinagresses avinagressin avinagressis avinagreu avinagri avinagrin avinagris avinagro avinagrà avinagràrem avinagràreu avinagràs avinagràssem avinagràsseu avinagràssim avinagràssiu avinagràvem avinagràveu avinagrés avinagréssem avinagrésseu avinagréssim avinagréssiu avinagrí bal bal (1) occ sept val v
vinagrer

avinar /a.viˈnaɾ/ /a.βiˈna/ /ə.viˈna/ /ə.βiˈna/ avina avinada avinades avinant avinar avinaran avinarem avinaren avinares avinareu avinaria avinarien avinaries avinarà avinaràs avinaré avinaríem avinaríeu avinat avinats avinava avinaven avinaves avinem avinen avines avinessen avinesses avinessin avinessis avineu avini avinin avinis avino avinà avinàrem avinàreu avinàvem avinàveu avinés avinéssem avinésseu avinéssim avinéssiu aviní sept v
aviner
Amarar amb vi un recipient nou perquè perdi el regust del material de què està fet.

avinent /a.viˈnent/ /a.βiˈnen/ /ə.viˈnen/ /ə.viˈnent/ /ə.βiˈnen/ adj
avenant
Afable, tractable, de bon avenir-se.
accessible
Accessible fàcilment, no apartat.

avinentesa /a.vi.nenˈte.za/ /a.βi.nenˈte.za/ /ə.vi.nənˈtə.zə/ /ə.vi.nənˈtɛ.zə/ /ə.βi.nənˈtɛ.zə/ n fem
occasion

avinentment /a.viˌnemˈment/ /a.βiˌnemˈmen/ /ə.viˌnemˈmen/ /ə.viˌnemˈment/ /ə.βiˌnemˈmen/ adv
aimablement

avinença /a.viˈnen.sa/ /a.βiˈnen.sa/ /ə.viˈnɛn.sə/ /ə.βiˈnɛn.sə/ n fem
entente
Condicions en una negociació que no troben l'oposició de cap membre.

avinençar-se /a.vi.nenˈsaɾ.se/ /a.βi.nenˈsaɾ.se/ /ə.vi.nən.səɾˈsə/ /ə.βi.nənˈsaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avinence avinencem avinencen avinences avinencessen avinencesses avinencessin avinencessis avinenceu avinenci avinencin avinencis avinencés avinencéssem avinencésseu avinencéssim avinencéssiu avinencí avinenç avinença avinençada avinençades avinençam avinençant avinençar avinençara avinençaran avinençarem avinençaren avinençares avinençareu avinençaria avinençarien avinençaries avinençarà avinençaràs avinençaré avinençaríem avinençaríeu avinençassen avinençasses avinençassin avinençassis avinençat avinençats avinençau avinençava avinençaven avinençaves avinenço avinençà avinençàrem avinençàreu avinençàs avinençàssem avinençàsseu avinençàssim avinençàssiu avinençàvem avinençàveu bal bal (1) occ sept val v
accepter

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
volaille

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ n masc
grand-parents
(especialment en plural) ascendents, avantpassats

avisar /a.viˈzaɾ/ /a.βiˈza/ /ə.viˈza/ /ə.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg avisa avisada avisades avisam avisant avisar avisara avisaran avisarem avisaren avisares avisareu avisaria avisarien avisaries avisarà avisaràs avisaré avisaríem avisaríeu avisassen avisasses avisassin avisassis avisat avisats avisau avisava avisaven avisaves avise avisem avisen avises avisessen avisesses avisessin avisessis aviseu avisi avisin avisis aviso avisà avisàrem avisàreu avisàs avisàssem avisàsseu avisàssim avisàssiu avisàvem avisàveu avisés aviséssem avisésseu aviséssim aviséssiu avisí avís bal bal (1) occ sept val v
aviser

avituallar /a.vi.tu.aˈʎaɾ/ /a.βi.tu.aˈʎa/ /ə.vi.tu.əˈʎa/ /ə.βi.tu.əˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avituall avitualla avituallada avituallades avituallam avituallant avituallar avituallara avituallaran avituallarem avituallaren avituallares avituallareu avituallaria avituallarien avituallaries avituallarà avituallaràs avituallaré avituallaríem avituallaríeu avituallassen avituallasses avituallassin avituallassis avituallat avituallats avituallau avituallava avituallaven avituallaves avitualle avituallem avituallen avitualles avituallessen avituallesses avituallessin avituallessis avitualleu avitualli avituallin avituallis avituallo avituallà avituallàrem avituallàreu avituallàs avituallàssem avituallàsseu avituallàssim avituallàssiu avituallàvem avituallàveu avituallés avitualléssem avituallésseu avitualléssim avitualléssiu avituallí bal bal (1) occ sept val v
ravitailler

avivar /a.viˈvaɾ/ /a.βiˈβa/ /ə.viˈva/ /ə.βiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aviu aviv aviva avivada avivades avivam avivant avivar avivara avivaran avivarem avivaren avivares avivareu avivaria avivarien avivaries avivarà avivaràs avivaré avivaríem avivaríeu avivassen avivasses avivassin avivassis avivat avivats avivau avivava avivaven avivaves avive avivem aviven avives avivessen avivesses avivessin avivessis aviveu avivi avivin avivis avivo avivà avivàrem avivàreu avivàs avivàssem avivàsseu avivàssim avivàssiu avivàvem avivàveu avivés avivéssem avivésseu avivéssim avivéssiu aviví bal bal (1) occ sept val v
aviver

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
avion

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
ennui

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ avorreix avorreixen avorreixes avorreixi avorreixin avorreixis avorreixo avorresc avorresqui avorresquin avorresquis avorria avorrida avorrides avorrien avorries avorriguem avorrigueu avorrim avorrint avorrir avorrira avorriran avorrirem avorriren avorrires avorrireu avorriria avorririen avorriries avorrirà avorriràs avorriré avorriríem avorriríeu avorrisc avorrisca avorrisquen avorrisques avorrissen avorrisses avorrissin avorrissis avorrit avorrits avorriu avorrix avorrixen avorrixes avorrixo avorrí avorríem avorríeu avorrírem avorríreu avorrís avorríssem avorrísseu avorríssim avorríssiu bal n-occ occ sept val v
détester
Tenir aversió, o fins i tot odi.
ennuyer
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
ennuyé

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avort avorta avortada avortades avortam avortant avortar avortara avortaran avortarem avortaren avortares avortareu avortaria avortarien avortaries avortarà avortaràs avortaré avortaríem avortaríeu avortassen avortasses avortassin avortassis avortat avortats avortau avortava avortaven avortaves avorte avortem avorten avortes avortessen avortesses avortessin avortessis avorteu avorti avortin avortis avorto avortà avortàrem avortàreu avortàs avortàssem avortàsseu avortàssim avortàssiu avortàvem avortàveu avortés avortéssem avortésseu avortéssim avortéssiu avortí bal bal (1) occ sept val v
avorter

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
aujourd'hui
En el dia actual.

avui per mi, demà per tu idiom
aujourd'hui pour moi, demain pour toi

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
avestique

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
avertissement
Acció i efecte d'avisar, advertiment.
avis
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.
aviso
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axiologia n fem
axiologie

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
axiome

axiomatitzar /ak.si.o.ma.tiˈd͡za/ /ak.si.o.ma.tiˈza/ /ak.si.o.ma.tiˈzaɾ/ /ək.si.o.mə.tiˈd͡za/ /ək.si.u.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. axiomatitz axiomatitza axiomatitzada axiomatitzades axiomatitzam axiomatitzant axiomatitzar axiomatitzara axiomatitzaran axiomatitzarem axiomatitzaren axiomatitzares axiomatitzareu axiomatitzaria axiomatitzarien axiomatitzaries axiomatitzarà axiomatitzaràs axiomatitzaré axiomatitzaríem axiomatitzaríeu axiomatitzassen axiomatitzasses axiomatitzassin axiomatitzassis axiomatitzat axiomatitzats axiomatitzau axiomatitzava axiomatitzaven axiomatitzaves axiomatitze axiomatitzem axiomatitzen axiomatitzes axiomatitzessen axiomatitzesses axiomatitzessin axiomatitzessis axiomatitzeu axiomatitzi axiomatitzin axiomatitzis axiomatitzo axiomatitzà axiomatitzàrem axiomatitzàreu axiomatitzàs axiomatitzàssem axiomatitzàsseu axiomatitzàssim axiomatitzàssiu axiomatitzàvem axiomatitzàveu axiomatitzés axiomatitzéssem axiomatitzésseu axiomatitzéssim axiomatitzéssiu axiomatitzí bal bal (1) occ sept val v
axiomatiser

axonal /ak.soˈnaɫ/ /ək.soˈnaɫ/ /ək.suˈnaɫ/ adj
axonal
Relatiu o pertanyent a l'axó, axònic.

axènic /akˈsɛ.nik/ /əkˈsɛ.nik/ adj masc
axénique

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
axone

azerbaidjanès /a.zeɾ.bajd.d͡ʒaˈnes/ /ə.zər.bəjd.ʒəˈnɛs/ /ə.zəɾ.bəjd.ʒəˈnəs/ adj masc
azerbaïdjanais
Pertanyent o relatiu a l’Azerbaidjan.

azerbaidjanès /a.zeɾ.bajd.d͡ʒaˈnes/ /ə.zər.bəjd.ʒəˈnɛs/ /ə.zəɾ.bəjd.ʒəˈnəs/ n masc
Azerbaïdjanais
Habitant de l'Azerbaidjan.

azimut /a.ziˈmut/ /ə.ziˈmut/ n masc
azimut

azot /aˈzɔt/ /əˈzɔt/ n fem
azote

aïlladament /a.iˌʎa.ðaˈmen/ /a.iˌʎa.ðaˈment/ /ə.iˌʎa.ðəˈmen/ /ə.iˌʎa.ðəˈment/ adv
isolément

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
isolant

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïll aïlla aïllada aïllades aïllam aïllant aïllar aïllara aïllaran aïllarem aïllaren aïllares aïllareu aïllaria aïllarien aïllaries aïllarà aïllaràs aïllaré aïllaríem aïllaríeu aïllassen aïllasses aïllassin aïllassis aïllat aïllats aïllau aïllava aïllaven aïllaves aïlle aïllem aïllen aïlles aïllessen aïllesses aïllessin aïllessis aïlleu aïlli aïllin aïllis aïllo aïllà aïllàrem aïllàreu aïllàs aïllàssem aïllàsseu aïllàssim aïllàssiu aïllàvem aïllàveu aïllés aïlléssem aïllésseu aïlléssim aïlléssiu aïllí bal bal (1) occ sept val v
isoler

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
isolé

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ adj masc
aortique

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ babaua adj masc
bêta

baca /ˈba.kə/ n fem
galerie

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
morue cabillaud

bacallà sec n masc
morue salée

bacciforme /bak.siˈfoɾ.me/ /bək.siˈfor.mə/ adj
bacciforme

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
bachata
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
bacille

bacil piociànic n masc
bacille pyocyanique

bacil·lar /ba.siɫˈɫaɾ/ /ba.siˈɫaɾ/ /bə.siɫˈɫar/ /bə.siɫˈɫaɾ/ /bə.siˈɫar/ adj
bacillaire

bacil·liforme /ba.si.ɫiˈfoɾ.me/ /ba.siɫ.ɫiˈfoɾ.me/ /bə.si.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ adj
bacilliforme

bacina /baˈsi.na/ /bəˈsi.nə/ n fem
cuvette

bacora /baˈko.ɾa/ /bəˈko.ɾə/ n fem
germon

bacoreta /ba.koˈɾe.ta/ /bə.koˈɾə.tə/ /bə.kuˈɾɛ.tə/ n fem
thonine commune

bacoreta ratllada n fem
bonite à ventre rayé

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bactérie

bacteriostàtic /bak.te.ɾi.osˈta.tik/ /bək.tə.ɾi.osˈta.tik/ /bək.tə.ɾi.usˈta.tik/ adj masc
bactériostatique

bací /baˈsi/ /bəˈsi/ n masc
bassin bassine
gibrella que usaven els barbers per remullar la barba
pot
orinal
(antigament) bacina

bacó /baˈko/ /bəˈko/ n masc
bacon
Penca fina de cansalada.
sale
Persona que va bruta o que no té cura del seu aspecte físic o moral.

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
bâillement
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
baîller bâiller

badana /baˈða.na/ /bəˈða.nə/ n fem
basane

badar /baˈða/ /baˈðaɾ/ /bəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bad bada badada badades badam badant badar badara badaran badarem badaren badares badareu badaria badarien badaries badarà badaràs badaré badaríem badaríeu badassen badasses badassin badassis badat badats badau badava badaven badaves bade badem baden bades badessen badesses badessin badessis badeu badi badin badis bado badà badàrem badàreu badàs badàssem badàsseu badàssim badàssiu badàvem badàveu badés badéssem badésseu badéssim badéssiu badí bal bal (1) occ sept val v
badauder
Mirar encuriosit, abstret.
avoir la tête dans les nuages ouvrir
Estat distret sense posar atenció allà on caldria.

badia /baˈði.a/ n fem
baie golfe

badina /baˈði.na/ /bəˈði.nə/ n fem
mare

badoc /baˈðɔk/ /bəˈðɔk/ n masc
nigaud
Persona que bada, babau o ximplet.

badomeries /ba.ðo.meˈɾi.es/ /bə.ðo.məˈɾi.əs/ /bə.ðu.məˈɾi.əs/ n fem
canard
Notícies falses, faules.

bafarada /ba.faˈɾa.ða/ /bə.fəˈɾa.ðə/ n fem
bouffée
Baf intens i sobtat.
bulle
(còmics, il·lustracions) Espai tancat amb un apèndix que indica un personatge i que conté el diàleg o pensaments.

bafut /baˈfut/ /bəˈfut/ n masc
bafut

baga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ n fem
lacet picolet
Part de la llaçada que comprèn la doblada que es deixa del nus en amunt sense acabar de passar el cap, per desfer la lligadura fàcilment en tirar aquest.
anneau picolet piton
Anella de ferro o d'altre metall, que acostuma a tenir una espiga per clavar-se en paratge dur, com aquelles per dins de les quals entra el forrellat.
courroie
Corretja que s'entortolliga en la fletxa o en el dard per tirar-lo amb més fúria.
anneau
Anella que assegura l'espigó de l'arada.

bagatel·la /ba.ɣaˈtɛ.ɫa/ /ba.ɣaˈtɛ.ɫɛ/ /ba.ɣaˈtɛɫ.ɫa/ /bə.ɣəˈtɛ.ɫə/ /bə.ɣəˈtɛɫ.ɫə/ n fem
bagatelle

bagot /baˈɣɔt/ /bəˈɣɔt/ n masc
grappillon

bagra /ˈba.ɣɾa/ /ˈba.ɣɾə/ n fem
chevaine

bagra nassuda n fem
vandoise

bagul /baˈɣuɫ/ /bəˈɣuɫ/ n masc
bahut

bai /ˈbaj/ adj masc
bai

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
baie

baiard /baˈjaɾt/ /bəˈjart/ n masc
bayart

baila /ˈbaj.ɫa/ /ˈbaj.ɫə/ n fem
bar tachete

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
baïonnette

baix /ˈbajʃ/ adj masc
bas
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
bas
A poca altura.

baix alemany /ˌba.ʒə.ɫəˈmaɲ/ /ˌbaj.ʒa.ɫeˈmaɲ/ n masc
bas allemand

baix elèctric n masc
guitare basse

baix llatí n masc
bas latin

baix relleu n masc
bas-relief

baixada del bastó n fem
descente

baixament adv
bassement

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
descendre
Anar de dalt a baix.
télécharger
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixest /bajˈʃest/ /baˈʃest/ /bəˈʃest/ n masc
basfond

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
bachkir
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Bachkir bachkir
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
bachkir
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bajanada /ba.d͡ʒaˈna.ða/ /ba.ʒaˈna.ða/ /bə.ʒəˈna.ðə/ n fem
absurdité

bajoca /baˈd͡ʒɔ.ka/ /baˈd͡ʒɔ.kɔ/ /baˈʒɔ.ka/ /bəˈʒɔ.kə/ n fem
cosse
Tavella de llegums com la mongeta, la fava o el pèsol.

baka /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ n masc
baka

bakoko /baˈko.ko/ /bəˈko.ko/ /bəˈko.ku/ n masc
bakoko

bala /ˈba.ɫa/ n fem
balle
Fardell gros de llana, cotó o altra matèria tèxtil, de peladures, encenalls, etc., premsat i lligat amb cintes metàl·liques o de material plàstic, amb filferros, etc.
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
ballade

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
laurier-rose

baladrejar /ba.ɫa.ðɾeˈd͡ʒa/ /ba.ɫa.ðɾeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫa.ðɾeˈʒa/ /bə.ɫə.ðɾəˈd͡ʒa/ /bə.ɫə.ðɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) baladrege baladregem baladregen baladreges baladregessen baladregesses baladregessin baladregessis baladregeu baladregi baladregin baladregis baladregés baladregéssem baladregésseu baladregéssim baladregéssiu baladregí baladreig baladreja baladrejada baladrejades baladrejam baladrejant baladrejar baladrejara baladrejaran baladrejarem baladrejaren baladrejares baladrejareu baladrejaria baladrejarien baladrejaries baladrejarà baladrejaràs baladrejaré baladrejaríem baladrejaríeu baladrejassen baladrejasses baladrejassin baladrejassis baladrejat baladrejats baladrejau baladrejava baladrejaven baladrejaves baladrejo baladrejà baladrejàrem baladrejàreu baladrejàs baladrejàssem baladrejàsseu baladrejàssim baladrejàssiu baladrejàvem baladrejàveu occ sept val v
vociférer
Cridar de forma esvalotada.

baladrer /ba.ɫaˈðɾe/ /ba.ɫaˈðɾeɾ/ /bə.ɫəˈðɾe/ adj masc
criailleur
Que baladreja, que crida o parla molt fort; cridaner.

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalaïka

balanceig /ba.ɫanˈset͡ʃ/ /bə.ɫənˈsət͡ʃ/ /bə.ɫənˈsɛt͡ʃ/ n masc
balancement

balancejar /ba.ɫan.seˈd͡ʒa/ /ba.ɫan.seˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫan.seˈʒa/ /bə.ɫən.səˈd͡ʒa/ /bə.ɫən.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balancege balancegem balancegen balanceges balancegessen balancegesses balancegessin balancegessis balancegeu balancegi balancegin balancegis balancegés balancegéssem balancegésseu balancegéssim balancegéssiu balancegí balanceig balanceja balancejada balancejades balancejam balancejant balancejar balancejara balancejaran balancejarem balancejaren balancejares balancejareu balancejaria balancejarien balancejaries balancejarà balancejaràs balancejaré balancejaríem balancejaríeu balancejassen balancejasses balancejassin balancejassis balancejat balancejats balancejau balancejava balancejaven balancejaves balancejo balancejà balancejàrem balancejàreu balancejàs balancejàssem balancejàsseu balancejàssim balancejàssiu balancejàvem balancejàveu occ sept val v
balancer

balancel·la /ba.ɫanˈsɛ.ɫa/ /ba.ɫanˈsɛ.ɫɛ/ /ba.ɫanˈsɛɫ.ɫa/ /bə.ɫənˈsɛ.ɫə/ /bə.ɫənˈsɛɫ.ɫə/ n fem
balancelle

balandrejar /ba.ɫan.dɾeˈd͡ʒa/ /ba.ɫan.dɾeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫan.dɾeˈʒa/ /bə.ɫən.dɾəˈd͡ʒa/ /bə.ɫən.dɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balandrege balandregem balandregen balandreges balandregessen balandregesses balandregessin balandregessis balandregeu balandregi balandregin balandregis balandregés balandregéssem balandregésseu balandregéssim balandregéssiu balandregí balandreig balandreja balandrejada balandrejades balandrejam balandrejant balandrejar balandrejara balandrejaran balandrejarem balandrejaren balandrejares balandrejareu balandrejaria balandrejarien balandrejaries balandrejarà balandrejaràs balandrejaré balandrejaríem balandrejaríeu balandrejassen balandrejasses balandrejassin balandrejassis balandrejat balandrejats balandrejau balandrejava balandrejaven balandrejaves balandrejo balandrejà balandrejàrem balandrejàreu balandrejàs balandrejàssem balandrejàsseu balandrejàssim balandrejàssiu balandrejàvem balandrejàveu occ sept val v
brimbaler

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
balancement
Moviment d'oscil·lació.
balance
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balanç de competències n masc
bilan de compétences

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
échelle balance
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n neut
Balance
Persona del signe zodiacal de Balança.

balança comercial n fem
balance commerciale

balbejar /baɫ.beˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βeˈd͡ʒa/ /baɫ.βeˈʒa/ /bəɫ.bəˈd͡ʒa/ /bəɫ.bəˈʒa/ /bəɫ.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balbege balbegem balbegen balbeges balbegessen balbegesses balbegessin balbegessis balbegeu balbegi balbegin balbegis balbegés balbegéssem balbegésseu balbegéssim balbegéssiu balbegí balbeig balbeja balbejada balbejades balbejam balbejant balbejar balbejara balbejaran balbejarem balbejaren balbejares balbejareu balbejaria balbejarien balbejaries balbejarà balbejaràs balbejaré balbejaríem balbejaríeu balbejassen balbejasses balbejassin balbejassis balbejat balbejats balbejau balbejava balbejaven balbejaves balbejo balbejà balbejàrem balbejàreu balbejàs balbejàssem balbejàsseu balbejàssim balbejàssiu balbejàvem balbejàveu occ sept val v
bredouiller
Parlar sense bona articulació de les paraules per algun defecte.

balbotejar /baɫ.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βo.teˈd͡ʒa/ /baɫ.βo.teˈʒa/ /bəɫ.bo.təˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.təˈʒa/ /bəɫ.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balbotege balbotegem balbotegen balboteges balbotegessen balbotegesses balbotegessin balbotegessis balbotegeu balbotegi balbotegin balbotegis balbotegés balbotegéssem balbotegésseu balbotegéssim balbotegéssiu balbotegí balboteig balboteja balbotejada balbotejades balbotejam balbotejant balbotejar balbotejara balbotejaran balbotejarem balbotejaren balbotejares balbotejareu balbotejaria balbotejarien balbotejaries balbotejarà balbotejaràs balbotejaré balbotejaríem balbotejaríeu balbotejassen balbotejasses balbotejassin balbotejassis balbotejat balbotejats balbotejau balbotejava balbotejaven balbotejaves balbotejo balbotejà balbotejàrem balbotejàreu balbotejàs balbotejàssem balbotejàsseu balbotejàssim balbotejàssiu balbotejàvem balbotejàveu occ sept val v
bredouiller

balbucejar /baɫ.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βu.seˈd͡ʒa/ /baɫ.βu.seˈʒa/ /bəɫ.bu.səˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.səˈʒa/ /bəɫ.βu.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balbucege balbucegem balbucegen balbuceges balbucegessen balbucegesses balbucegessin balbucegessis balbucegeu balbucegi balbucegin balbucegis balbucegés balbucegéssem balbucegésseu balbucegéssim balbucegéssiu balbucegí balbuceig balbuceja balbucejada balbucejades balbucejam balbucejant balbucejar balbucejara balbucejaran balbucejarem balbucejaren balbucejares balbucejareu balbucejaria balbucejarien balbucejaries balbucejarà balbucejaràs balbucejaré balbucejaríem balbucejaríeu balbucejassen balbucejasses balbucejassin balbucejassis balbucejat balbucejats balbucejau balbucejava balbucejaven balbucejaves balbucejo balbucejà balbucejàrem balbucejàreu balbucejàs balbucejàssem balbucejàsseu balbucejàssim balbucejàssiu balbucejàvem balbucejàveu occ sept val v
balbutier

balcanitzar /baɫ.ka.niˈd͡za/ /baɫ.ka.niˈza/ /baɫ.ka.niˈzaɾ/ /bəɫ.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balcanitz balcanitza balcanitzada balcanitzades balcanitzam balcanitzant balcanitzar balcanitzara balcanitzaran balcanitzarem balcanitzaren balcanitzares balcanitzareu balcanitzaria balcanitzarien balcanitzaries balcanitzarà balcanitzaràs balcanitzaré balcanitzaríem balcanitzaríeu balcanitzassen balcanitzasses balcanitzassin balcanitzassis balcanitzat balcanitzats balcanitzau balcanitzava balcanitzaven balcanitzaves balcanitze balcanitzem balcanitzen balcanitzes balcanitzessen balcanitzesses balcanitzessin balcanitzessis balcanitzeu balcanitzi balcanitzin balcanitzis balcanitzo balcanitzà balcanitzàrem balcanitzàreu balcanitzàs balcanitzàssem balcanitzàsseu balcanitzàssim balcanitzàssiu balcanitzàvem balcanitzàveu balcanitzés balcanitzéssem balcanitzésseu balcanitzéssim balcanitzéssiu balcanitzí occ sept val v
balkaniser

balcó /baɫˈko/ n masc
balcon

baldaquí /baɫ.daˈki/ /bəɫ.dəˈki/ n masc
baldaquin

balder /baɫˈde/ /baɫˈdeɾ/ /bəɫˈde/ adj masc
large
Que no s’ajusta bé al seu lloc, que li sobra espai.

balderament /baɫˌde.ɾaˈmen/ /baɫˌde.ɾaˈment/ /bəɫˌde.ɾəˈmen/ /bəɫˌde.ɾəˈment/ adv
largement

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
toupie

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ adj
baléare
Pertanyent o relatiu a illes Balears, els seus habitants o al seu dialecte.

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ n masc
baléare
Grup dialectal del català oriental parlat a les illes Balears.

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ n neut
Baléare
Persona originària de les illes Balears.

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
baleine
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb bec n fem
ziphiidés
(singular) Individu de la família Ziphiidae.

balena amb bec de Blainville n fem
baleine à bec de Blainville

balena amb bec de Cuvier n fem
ziphius

balena amb gep n fem
baleine à bosse

balena de bec de Sowerby n fem
baleine à bec de Sowerby

balena de bec de True n fem
baleine à bec de True

balena franca atlàntica n fem
baleine de Biscaye

balena franca comuna n fem
baleine australe

balena franca nana n fem
baleine pygmée

balena franca àrtica n fem
baleine du Groenland

balena grisa n fem
baleine grise

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ adj masc
baleinier
Relatiu a la balena i a la captura de cetacis.

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
baleinier
Pescador de balenes.
baleinière
Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

ball /ˈbaʎ/ n masc
dance bal

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
danser

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
arbalète
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.
baliste commun
(peixos) Peix de cos ovalat que habita en mars temperats (Balistes capriscus).

balma /ˈbaɫ.ma/ /ˈbaɫ.mə/ n fem
abri-sous-roche

balmar-se /baɫˈmaɾ.se/ /bəɫ.mərˈsə/ /bəɫˈmar.sə/ /bəɫˈmaɾ.sə/ balma balmada balmades balmant balmar balmaran balmarem balmaren balmares balmareu balmaria balmarien balmaries balmarà balmaràs balmaré balmaríem balmaríeu balmat balmats balmava balmaven balmaves balmem balmen balmes balmessen balmesses balmessin balmessis balmeu balmi balmin balmis balmo balmà balmàrem balmàreu balmàvem balmàveu balmés balméssem balmésseu balméssim balméssiu balmí sept v
creuser

balneari /baɫ.neˈa.ɾi/ /bəɫ.neˈa.ɾi/ n masc
spa

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
baloutche

balènids /baˈɫɛ.nits/ /bəˈɫɛ.nits/ n masc
balénidés

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
balistique

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
balistique

baló /baˈɫo/ /bəˈɫo/ n masc
ballon
Objecte elàstic ple d’aire o d’un altre fluid.
Sac de goma o de plàstic com a contenidor de gas.

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ adj
bambara
Relatiu al poble bambara o la seva llengua.

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
Bambara
Natural d'un grup cultural articulat per la llengua, en la conca del riu Níger.
bambara
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambú /bamˈbu/ n masc
bambou

bamum /baˈmum/ /bəˈmum/ n masc
bamoun

ban /ˈban/ n masc
ban

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banal

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) banalitz banalitza banalitzada banalitzades banalitzam banalitzant banalitzar banalitzara banalitzaran banalitzarem banalitzaren banalitzares banalitzareu banalitzaria banalitzarien banalitzaries banalitzarà banalitzaràs banalitzaré banalitzaríem banalitzaríeu banalitzassen banalitzasses banalitzassin banalitzassis banalitzat banalitzats banalitzau banalitzava banalitzaven banalitzaves banalitze banalitzem banalitzen banalitzes banalitzessen banalitzesses banalitzessin banalitzessis banalitzeu banalitzi banalitzin banalitzis banalitzo banalitzà banalitzàrem banalitzàreu banalitzàs banalitzàssem banalitzàsseu banalitzàssim banalitzàssiu banalitzàvem banalitzàveu banalitzés banalitzéssem banalitzésseu banalitzéssim banalitzéssiu banalitzí occ sept val v
banaliser

banalment /baˌnaɫˈmen/ /baˌnaɫˈment/ /bəˌnaɫˈmen/ /bəˌnaɫˈment/ adv
banalement

banana /baˈna.na/ n fem
banane

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ adj masc
bananier
Relatiu a la banana.

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ n masc
bananier

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
banc
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
banque
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banc d'ítems n masc
banque d'items

banc de dades n masc
banque de données

banc de models n masc
banque de modèles

banca /ˈbaŋ.ka/ /ˈbaŋ.kə/ n fem
bancelle
Seient de fusta sense respatller i a manera de tauleta baixa.

banda /ˈban.da/ /ˈban.də/ n fem
aile
(esports de pilota) Cadascun dels dos costats d'un camp de joc, delimitats per les línies de banda.
bande
(tennis, bàdminton) Cinta de color blanc que recobreix la vora superior d'una xarxa per a marcar-ne el límit amb claredat.
(billar) Cadascun dels quatre trams de la vora de goma bisellada recoberta de feltre que està adherida a la cara interior del marc.

banda de joves n fem
bande de jeunes

banda horitzontal de la xarxa n fem
bande horizontale du filet

banda lateral de la xarxa n fem
bande de côté du filet

bandejar /ban.deˈd͡ʒa/ /ban.deˈd͡ʒaɾ/ /ban.deˈʒa/ /bən.dəˈd͡ʒa/ /bən.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bandege bandegem bandegen bandeges bandegessen bandegesses bandegessin bandegessis bandegeu bandegi bandegin bandegis bandegés bandegéssem bandegésseu bandegéssim bandegéssiu bandegí bandeja bandejada bandejades bandejant bandejar bandejara bandejaran bandejarem bandejaren bandejares bandejareu bandejaria bandejarien bandejaries bandejarà bandejaràs bandejaré bandejaríem bandejaríeu bandejassen bandejasses bandejat bandejats bandejava bandejaven bandejaves bandejo bandejà bandejàrem bandejàreu bandejàssem bandejàsseu bandejàvem bandejàveu occ sept val val (1) v
bannir

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
drapeau
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.
Causa.
(golf) Tros de tela fixat per un costat a un pal que es col·loca verticalment en un forat per a indicar-ne la posició.
étendard
(ornitologia) Cadascuna de les dues meitats en què és dividida la làmina d'una ploma dels ocells.

banderola /ban.deˈɾɔ.ɫa/ /ban.deˈɾɔ.ɫɔ/ /bən.dəˈɾɔ.ɫə/ n fem
banderole
Bandera petita amb emblemes.
Pal per a assenyalar punts d’un terreny.
Cartell o tela suspès amb una inscripció.

banderó de córner n masc
drapeau de coin

banderó de l'àrbitre assistent n masc
drapeau de l'arbitre assistant

banderó de mig camp n masc
drapeau de la ligne médiane

banderó de pilota morta n masc
drapeau de ballon mort

banderó del jutge de toc n masc
drapeau du juge de touche

banderó dels 22 m n masc
drapeau des 22 m

bandir /banˈdi/ /banˈdiɾ/ /bənˈdi/ bal bandeix bandeixen bandeixes bandeixi bandeixin bandeixis bandeixo bandesc bandesqui bandesquin bandesquis bandia bandida bandides bandien bandies bandiguem bandigueu bandim bandint bandir bandira bandiran bandirem bandiren bandires bandireu bandiria bandirien bandiries bandirà bandiràs bandiré bandiríem bandiríeu bandisc bandisca bandisquen bandisques bandissen bandisses bandissin bandissis bandit bandits bandiu bandix bandixen bandixes bandixo bandí bandíem bandíeu bandírem bandíreu bandís bandíssem bandísseu bandíssim bandíssiu n-occ occ sept val v
bannir

bandola /banˈdɔ.la/ /bənˈdɔ.ɫə/ n fem
bandola

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
bandit
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
bandonéon

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ n fem
bandoura

bandúrria /banˈdu.ri.a/ n fem
bandurria

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
banjo

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
banc

banqueta d'expulsats n fem
banc des pénalités

banquetejar /baŋ.ke.teˈd͡ʒa/ /baŋ.ke.teˈd͡ʒaɾ/ /baŋ.ke.teˈʒa/ /bəŋ.kə.təˈd͡ʒa/ /bəŋ.kə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) banquetege banquetegem banquetegen banqueteges banquetegessen banquetegesses banquetegessin banquetegessis banquetegeu banquetegi banquetegin banquetegis banquetegés banquetegéssem banquetegésseu banquetegéssim banquetegéssiu banquetegí banqueteig banqueteja banquetejada banquetejades banquetejam banquetejant banquetejar banquetejara banquetejaran banquetejarem banquetejaren banquetejares banquetejareu banquetejaria banquetejarien banquetejaries banquetejarà banquetejaràs banquetejaré banquetejaríem banquetejaríeu banquetejassen banquetejasses banquetejassin banquetejassis banquetejat banquetejats banquetejau banquetejava banquetejaven banquetejaves banquetejo banquetejà banquetejàrem banquetejàreu banquetejàs banquetejàssem banquetejàsseu banquetejàssim banquetejàssiu banquetejàvem banquetejàveu occ sept val v
banqueter

bansuri /banˈsu.ɾi/ /bənˈsu.ɾi/ n masc
bansuri

bantu /ˈban.tu/ adj
bantou
Relatiu als pobles bantus o a la seva llengua.

bantu /ˈban.tu/ n neut
Bantou
Individu subsaharià dels pobles al sud de l’equador que comparteixen el mateix grup de llengües.
bantou
(masculí singular) Grup de llengües de la família nigerocongolesa parlades al sud de l’equador.

bany n masc
bain salle de bains
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

bany maria n masc
bain-marie

banya /ˈba.ɲa/ n fem
corne
Apèndix ossi d'alguns animals.
Apèndix nasal o frontal no ossi d’alguns animals.
bosse
(col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bany banya banyada banyades banyam banyant banyar banyara banyaran banyarem banyaren banyares banyareu banyaria banyarien banyaries banyarà banyaràs banyaré banyaríem banyaríeu banyassen banyasses banyassin banyassis banyat banyats banyau banyava banyaven banyaves banye banyem banyen banyes banyessen banyesses banyessin banyessis banyeu banyi banyin banyis banyo banyà banyàrem banyàreu banyàs banyàssem banyàsseu banyàssim banyàssiu banyàvem banyàveu banyés banyéssem banyésseu banyéssim banyéssiu banyí occ sept val v
baigner

banyegar /ba.ɲeˈɣa/ /ba.ɲeˈɣaɾ/ /bə.ɲəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. banyega banyegada banyegades banyegant banyegar banyegara banyegaran banyegarem banyegaren banyegares banyegareu banyegaria banyegarien banyegaries banyegarà banyegaràs banyegaré banyegaríem banyegaríeu banyegassen banyegasses banyegat banyegats banyegava banyegaven banyegaves banyego banyegue banyeguem banyeguen banyegues banyeguessen banyeguesses banyeguessin banyeguessis banyegueu banyegui banyeguin banyeguis banyegués banyeguéssem banyeguésseu banyeguéssim banyeguéssiu banyeguí banyegà banyegàrem banyegàreu banyegàssem banyegàsseu banyegàvem banyegàveu occ sept val val (1) v
encorner

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
bagnoire baignoire

banyes /ˈba.ɲes/ /ˈba.ɲəs/ n fem
écart

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
cornu
Que té banyes.
cocu
Que té el company sentimental infidel.

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ n masc
cabot
Peix de la família dels blènnids, de colors rogencs que es camuflen entre el roquer i l'arena, amb dues petites banys punxenques i una cresta dorsal (Parablennius gattorugine).

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
ébène

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
baptême
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.
baptisme
Doctrina dels baptistes.

baptisme de foc n masc
baptême du feu

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
bakélite

baquetejar /ba.ke.teˈd͡ʒa/ /ba.ke.teˈd͡ʒaɾ/ /ba.ke.teˈʒa/ /bə.kə.təˈd͡ʒa/ /bə.kə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baquetege baquetegem baquetegen baqueteges baquetegessen baquetegesses baquetegessin baquetegessis baquetegeu baquetegi baquetegin baquetegis baquetegés baquetegéssem baquetegésseu baquetegéssim baquetegéssiu baquetegí baqueteja baquetejada baquetejades baquetejant baquetejar baquetejara baquetejaran baquetejarem baquetejaren baquetejares baquetejareu baquetejaria baquetejarien baquetejaries baquetejarà baquetejaràs baquetejaré baquetejaríem baquetejaríeu baquetejassen baquetejasses baquetejat baquetejats baquetejava baquetejaven baquetejaves baquetejo baquetejà baquetejàrem baquetejàreu baquetejàssem baquetejàsseu baquetejàvem baquetejàveu occ sept val val (1) v
baguetter

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
querelle
Acte de barallar-se.
jeu
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barall baralla barallada barallades barallam barallant barallar barallara barallaran barallarem barallaren barallares barallareu barallaria barallarien barallaries barallarà barallaràs barallaré barallaríem barallaríeu barallassen barallasses barallassin barallassis barallat barallats barallau barallava barallaven barallaves baralle barallem barallen baralles barallessen barallesses barallessin barallessis baralleu baralli barallin barallis barallo barallà barallàrem barallàreu barallàs barallàssem barallàsseu barallàssim barallàssiu barallàvem barallàveu barallés baralléssem barallésseu baralléssim baralléssiu barallí occ sept val v
quereller
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se v
quereller

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
rambarde

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
bon marché
De poc preu.

baratar /ba.ɾaˈta/ /ba.ɾaˈtaɾ/ /bə.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barat barata baratada baratades baratam baratant baratar baratara barataran baratarem barataren baratares baratareu barataria baratarien barataries baratarà barataràs barataré barataríem barataríeu baratassen baratasses baratassin baratassis baratat baratats baratau baratava barataven barataves barate baratem baraten barates baratessen baratesses baratessin baratessis barateu barati baratin baratis barato baratà baratàrem baratàreu baratàs baratàssem baratàsseu baratàssim baratàssiu baratàvem baratàveu baratés baratéssem baratésseu baratéssim baratéssiu baratí occ sept val v
échanger

barater /ba.ɾaˈte/ /ba.ɾaˈteɾ/ /bə.ɾəˈte/ adj masc
escroc
Enganyós, trampós.

barb /ˈbarp/ n masc
comédon
Petita massa blanquinosa de substància sebàcia, amb la punta negra, erupció cutània comuna de l'acne.
barbeau
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barb caní n masc
blennie fluviatile

barb de muntanya n masc
barbeau méridional

barb roig n masc
vairon

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
barbe
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
(ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
avant-toit
Part de la teulada que surt més que la paret per desviar-ne l'aigua.

barbacoa /baɾ.baˈko.a/ /bər.bəˈko.ə/ n fem
barbecue

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
barbarisme
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barbaritzar /bar.βa.ɾiˈd͡za/ /baɾ.ba.ɾiˈzaɾ/ /baɾ.βa.ɾiˈza/ /bər.bə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barbaritz barbaritza barbaritzada barbaritzades barbaritzam barbaritzant barbaritzar barbaritzara barbaritzaran barbaritzarem barbaritzaren barbaritzares barbaritzareu barbaritzaria barbaritzarien barbaritzaries barbaritzarà barbaritzaràs barbaritzaré barbaritzaríem barbaritzaríeu barbaritzassen barbaritzasses barbaritzassin barbaritzassis barbaritzat barbaritzats barbaritzau barbaritzava barbaritzaven barbaritzaves barbaritze barbaritzem barbaritzen barbaritzes barbaritzessen barbaritzesses barbaritzessin barbaritzessis barbaritzeu barbaritzi barbaritzin barbaritzis barbaritzo barbaritzà barbaritzàrem barbaritzàreu barbaritzàs barbaritzàssem barbaritzàsseu barbaritzàssim barbaritzàssiu barbaritzàvem barbaritzàveu barbaritzés barbaritzéssem barbaritzésseu barbaritzéssim barbaritzéssiu barbaritzí occ sept val v
barbariser

barbejar /bar.βeˈʒa/ /baɾ.beˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βeˈd͡ʒa/ /bər.bəˈʒa/ /bəɾ.bəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. barbege barbegem barbegen barbeges barbegessen barbegesses barbegessin barbegessis barbegeu barbegi barbegin barbegis barbegés barbegéssem barbegésseu barbegéssim barbegéssiu barbegí barbeja barbejada barbejades barbejant barbejar barbejara barbejaran barbejarem barbejaren barbejares barbejareu barbejaria barbejarien barbejaries barbejarà barbejaràs barbejaré barbejaríem barbejaríeu barbejassen barbejasses barbejat barbejats barbejava barbejaven barbejaves barbejo barbejà barbejàrem barbejàreu barbejàssem barbejàsseu barbejàvem barbejàveu occ sept val val (1) v
faire la barbe

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
barbier

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
menton
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barbolla /baɾˈbo.ʎa/ /bərˈbo.ʎə/ n fem
bavardage

barbotejar /bar.βo.teˈʒa/ /baɾ.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βo.teˈd͡ʒa/ /bər.bu.təˈʒa/ /bəɾ.bo.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. barbotege barbotegem barbotegen barboteges barbotegessen barbotegesses barbotegessin barbotegessis barbotegeu barbotegi barbotegin barbotegis barbotegés barbotegéssem barbotegésseu barbotegéssim barbotegéssiu barbotegí barboteja barbotejada barbotejades barbotejant barbotejar barbotejara barbotejaran barbotejarem barbotejaren barbotejares barbotejareu barbotejaria barbotejarien barbotejaries barbotejarà barbotejaràs barbotejaré barbotejaríem barbotejaríeu barbotejassen barbotejasses barbotejat barbotejats barbotejava barbotejaven barbotejaves barbotejo barbotejà barbotejàrem barbotejàreu barbotejàssem barbotejàsseu barbotejàvem barbotejàveu occ sept val val (1) v
bredouiller

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
barque
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barcella /baɾˈse.ʎa/ /bərˈse.ʎə/ n fem
mesure

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ adj masc
barcelonais
Relatiu o pertanyent a Barcelona.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ n masc
Barcelonais
Originari de Barcelona.

bardissa /baɾˈði.sa/ /bərˈdi.sə/ n fem
buisson
Lloc ple o poblat d'esbarzers.
clôture
Tanca feta d'esbarzers, branques o abriülls per privar que hom entri en un camp, hort, etc.

barem /baˈɾem/ /bəˈɾɛm/ n masc
barème

bari n masc
baryum

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
baryon

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
peignoir

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
baronne

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ n fem
baronnie
Territori que antigament era governat per un baró.
Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

baronívolament /ba.ɾoˌni.vo.ɫaˈment/ /ba.ɾoˌni.βo.ɫaˈmen/ /bə.ɾoˌni.vo.ɫəˈment/ /bə.ɾuˌni.vu.ɫəˈmen/ /bə.ɾuˌni.βu.ɫəˈmen/ adv
virilement

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
barre
Peça recta i llarga de secció uniforme.
tablette
Comestible preparat en forma allargada.
culot
Atreviment sense vergonya.

barra de pa n fem
miche

barraca /baˈra.ka/ n fem
cabane
Cabana rústica per a resguardar-s’hi transitòriament.
baraque
Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barral /baˈraɫ/ /bəˈraɫ/ n masc
tonnelet
Càntir de fusta i ferro.

barranquejar /ba.raŋ.keˈd͡ʒa/ /ba.raŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /ba.raŋ.keˈʒa/ /bə.rəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bə.rəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. barranquege barranquegem barranquegen barranqueges barranquegessen barranquegesses barranquegessin barranquegessis barranquegeu barranquegi barranquegin barranquegis barranquegés barranquegéssem barranquegésseu barranquegéssim barranquegéssiu barranquegí barranqueja barranquejada barranquejades barranquejant barranquejar barranquejara barranquejaran barranquejarem barranquejaren barranquejares barranquejareu barranquejaria barranquejarien barranquejaries barranquejarà barranquejaràs barranquejaré barranquejaríem barranquejaríeu barranquejassen barranquejasses barranquejat barranquejats barranquejava barranquejaven barranquejaves barranquejo barranquejà barranquejàrem barranquejàreu barranquejàssem barranquejàsseu barranquejàvem barranquejàveu occ sept val val (1) v
transporter des billes en flottage
Transportar troncs pel corrent de barrancs o rius.

barrar /baˈra/ /baˈraɾ/ /bəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg barr barra barrada barrades barrant barrar barrara barraran barrarem barraren barrares barrareu barraria barrarien barraries barrarà barraràs barraré barraríem barraríeu barrassen barrasses barrat barrats barrau barrava barraven barraves barre barrem barren barres barressen barresses barressin barressis barreu barri barrin barris barro barrà barràrem barràreu barràssem barràsseu barràvem barràveu barrés barréssem barrésseu barréssim barréssiu barrí occ sept val val (1) v
barrer
Assegurar el tancament d'una porta o finestra amb una barra.
Posar obstacles per tancar el pas.

barreja /baˈre.d͡ʒa/ /baˈre.ʒa/ /bəˈrə.ʒə/ /bəˈrɛ.ʒə/ n fem
mélange

barrejadissa /ba.re.d͡ʒaˈði.sa/ /ba.re.ʒaˈði.sa/ /bə.rə.ʒəˈði.sə/ n fem
fatras

barrejar /ba.reˈd͡ʒa/ /ba.reˈd͡ʒaɾ/ /ba.reˈʒa/ /bə.rəˈd͡ʒa/ /bə.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barrege barregem barregen barreges barregessen barregesses barregessin barregessis barregeu barregi barregin barregis barregés barregéssem barregésseu barregéssim barregéssiu barregí barreig barreja barrejada barrejades barrejam barrejant barrejar barrejara barrejaran barrejarem barrejaren barrejares barrejareu barrejaria barrejarien barrejaries barrejarà barrejaràs barrejaré barrejaríem barrejaríeu barrejassen barrejasses barrejassin barrejassis barrejat barrejats barrejau barrejava barrejaven barrejaves barrejo barrejà barrejàrem barrejàreu barrejàs barrejàssem barrejàsseu barrejàssim barrejàssiu barrejàvem barrejàveu occ sept val v
mêler
Reunir amb desordre.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
herbe au verre
Planta herbàcia anual de la família de les quenopodiàcies, de fulles llargues carnoses, que es fa en sòls salins i es cultiva per la seva cendra (Salsola soda).
juchoir
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
mur

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
chapeau
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.
(futbol) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota per sobre un adversari.

barretina /ba.reˈti.na/ /bə.rəˈti.nə/ n fem
barretina

barri n masc
avant-cour
Clos de paret davant d'un mas.
grille
Tanca d'un jardí o pati al voltant d'una casa.
quartier
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barricade

barrina /baˈri.na/ /bəˈri.nə/ n fem
vrille
Eina que consisteix en un ferro més o menys llarg i gruixut, el qual té al cap una maneta de fusta encreuada i en l'altre unes rosques, que serveix per a foradar fusta.
Barra de ferro amb tall a la punta que serveix per a foradar les roques que s'han de voler amb pólvora.

barrinar /ba.riˈna/ /ba.riˈnaɾ/ /bə.riˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barrina barrinada barrinades barrinam barrinant barrinar barrinara barrinaran barrinarem barrinaren barrinares barrinareu barrinaria barrinarien barrinaries barrinarà barrinaràs barrinaré barrinaríem barrinaríeu barrinassen barrinasses barrinassin barrinassis barrinat barrinats barrinau barrinava barrinaven barrinaves barrine barrinem barrinen barrines barrinessen barrinesses barrinessin barrinessis barrineu barrini barrinin barrinis barrino barrinà barrinàrem barrinàreu barrinàs barrinàssem barrinàsseu barrinàssim barrinàssiu barrinàvem barrinàveu barrinés barrinéssem barrinésseu barrinéssim barrinéssiu barriní barrín occ sept val v
percer
Foradar amb barrina.

barrinar una nau v
saborder

barroer /ba.roˈe/ /ba.roˈeɾ/ /bə.roˈe/ /bə.ruˈe/ adj masc
grossier

barrufar /ba.ruˈfa/ /ba.ruˈfaɾ/ /bə.ruˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barruf barrufa barrufada barrufades barrufam barrufant barrufar barrufara barrufaran barrufarem barrufaren barrufares barrufareu barrufaria barrufarien barrufaries barrufarà barrufaràs barrufaré barrufaríem barrufaríeu barrufassen barrufasses barrufassin barrufassis barrufat barrufats barrufau barrufava barrufaven barrufaves barrufe barrufem barrufen barrufes barrufessen barrufesses barrufessin barrufessis barrufeu barrufi barrufin barrufis barrufo barrufà barrufàrem barrufàreu barrufàs barrufàssem barrufàsseu barrufàssim barrufàssiu barrufàvem barrufàveu barrufés barruféssem barrufésseu barruféssim barruféssiu barrufí occ sept val v
schtroumpfer

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
schtroumpf
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

barutellar /ba.ɾu.teˈʎa/ /ba.ɾu.teˈʎaɾ/ /bə.ɾu.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barutell barutella barutellada barutellades barutellam barutellant barutellar barutellara barutellaran barutellarem barutellaren barutellares barutellareu barutellaria barutellarien barutellaries barutellarà barutellaràs barutellaré barutellaríem barutellaríeu barutellassen barutellasses barutellassin barutellassis barutellat barutellats barutellau barutellava barutellaven barutellaves barutelle barutellem barutellen barutelles barutellessen barutellesses barutellessin barutellessis barutelleu barutelli barutellin barutellis barutello barutellà barutellàrem barutellàreu barutellàs barutellàssem barutellàsseu barutellàssim barutellàssiu barutellàvem barutellàveu barutellés barutelléssem barutellésseu barutelléssim barutelléssiu barutellí occ sept val v
bluter

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
baryton

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
baromètre

baró /baˈɾo/ n masc
baron
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
bazar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bas basa basada basades basam basant basar basara basaran basarem basaren basares basareu basaria basarien basaries basarà basaràs basaré basaríem basaríeu basassen basasses basassin basassis basat basats basau basava basaven basaves base basem basen bases basessen basesses basessin basessis baseu basi basin basis baso basà basàrem basàreu basàs basàssem basàsseu basàssim basàssiu basàvem basàveu basés baséssem basésseu baséssim baséssiu basí occ sept val v
baser
Assentar sobre una base.

basc adj masc
basque
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
Basque basque
Habitant del País Basc
basque
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

basculació /bas.ku.ɫa.siˈo/ /bəs.ku.ɫə.siˈo/ n fem
flottement

bascular /bas.kuˈɫa/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bascul bascula basculada basculades basculam basculant bascular basculara bascularan bascularem bascularen basculares basculareu bascularia bascularien bascularies bascularà bascularàs bascularé bascularíem bascularíeu basculassen basculasses basculassin basculassis basculat basculats basculau basculava basculaven basculaves bascule basculem basculen bascules basculessen basculesses basculessin basculessis basculeu basculi basculin basculis basculo basculà basculàrem basculàreu basculàs basculàssem basculàsseu basculàssim basculàssiu basculàvem basculàveu basculés basculéssem basculésseu basculéssim basculéssiu basculí occ sept val v
basculer
Fer moviment oscil·lant.
flotter
(handbol) Desplaçar-se, dos o més defensors, cap a la zona on es juga la pilota.

base /ˈba.ze/ n fem
base
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
Recinte militar.
(química) Que té propietats bàsiques en contraposició a àcid.
(beisbol) Cadascun dels quatre punts situats en els angles d'un camp interior.
(bàdminton) Nucli de suro o material sintètic d'un volant, de forma arrodonida i de 25 a 28 mm de diàmetre.

base /ˈba.ze/ n neut
constructeur de jeu
(basquetbol) Jugador encarregat de dirigir el joc de l'equip, especialment en atac.

base de coneixements n fem
base de connaissances

base de dades n fem
base de données

base de fets n fem
base de données factuelle

base de meta n fem
marbre

base imposable n fem
assiette imposable

base per boles n fem
base sur balles

base per boles intencionada n fem
base sur balles intentionnelle

base robada n fem
base volée

bases plenes n fem
bases occupées

basi /ˈba.zi/ n masc
basion

basidi /baˈzi.ði/ /bəˈzi.ði/ n masc
baside

basidioma /ba.zi.ðiˈo.ma/ /bə.zi.ðiˈo.mə/ n masc
basidiome

basidiomicet /baˌzi.ði.o.miˈset/ /bəˌzi.ði.o.miˈsɛt/ /bəˌzi.ði.u.miˈsɛt/ n masc
basidiomycète

basidiòspora /ba.zi.ðiˈɔs.po.ɾa/ /bə.zi.ðiˈɔs.po.ɾə/ /bə.zi.ðiˈɔs.pu.ɾə/ n fem
basidiospore

basidíol /ba.ziˈði.oɫ/ /bə.ziˈði.oɫ/ /bə.ziˈði.uɫ/ n masc
basidiole

basificar /ba.zi.fiˈka/ /ba.zi.fiˈkaɾ/ /bə.zi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) basific basifica basificada basificades basificam basificant basificar basificara basificaran basificarem basificaren basificares basificareu basificaria basificarien basificaries basificarà basificaràs basificaré basificaríem basificaríeu basificassen basificasses basificassin basificassis basificat basificats basificau basificava basificaven basificaves basifico basificà basificàrem basificàreu basificàs basificàssem basificàsseu basificàssim basificàssiu basificàvem basificàveu basifique basifiquem basifiquen basifiques basifiquessen basifiquesses basifiquessin basifiquessis basifiqueu basifiqui basifiquin basifiquis basifiqués basifiquéssem basifiquésseu basifiquéssim basifiquéssiu basifiquí occ sept val v
basifier

basilecte /ba.ziˈɫɛk.te/ /bə.ziˈɫɛk.tə/ n masc
basilecte

basiònim /ba.ziˈɔ.nim/ /bə.ziˈɔ.nim/ n masc
basionyme

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
basket

bassa /ˈba.sa/ /ˈba.sə/ n fem
citerne
Excavació que s’omple d’aigua, especialment de pluja, usada com a abeurador, safareig, etc.
bassin
Dipòsit d’aigua a l’aire lliure destinat normalment a regar.

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
flaque
Capa de líquid vessat al terra.

bassetja /baˈse.d͡ʒa/ /bəˈsə.d͡ʒə/ /bəˈsɛ.d͡ʒə/ n fem
fonde

bast /ˈbast/ adj masc
grossier
Tost, sense finor.

bast /ˈbast/ n masc
bât
Albarda curta.

bastant /basˈtan/ /basˈtant/ /bəsˈtan/ /bəsˈtant/ adv
assez

bastar /basˈta/ /basˈtaɾ/ /bəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bast basta bastada bastades bastam bastant bastar bastara bastaran bastarem bastaren bastares bastareu bastaria bastarien bastaries bastarà bastaràs bastaré bastaríem bastaríeu bastassen bastasses bastassin bastassis bastat bastats bastau bastava bastaven bastaves baste bastem basten bastes bastessen bastesses bastessin bastessis basteu basti bastin bastis basto bastà bastàrem bastàreu bastàs bastàssem bastàsseu bastàssim bastàssiu bastàvem bastàveu bastés bastéssem bastésseu bastéssim bastéssiu bastí occ sept val v
suffire

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ adj
bâtard
Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
bâtard
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
échafaudage

bastiment /bas.tiˈmen/ /bas.tiˈment/ /bəs.tiˈmen/ /bəs.tiˈment/ n masc
construction
Acció de bastir.
cadre
Estructura de construcció amb muntants i travessers que emmarca una obertura i la fixa a l’obra.
navire
Vaixell mitjà de transport per mar.
châssis
Armadura d’un automòbil que fa de suport del motor i altres parts mecàniques.

bastir /basˈti/ /basˈtiɾ/ /bəsˈti/ bal basteix basteixen basteixes basteixi basteixin basteixis basteixo bastesc bastesqui bastesquin bastesquis bastia bastida bastides bastien basties bastiguem bastigueu bastim bastint bastir bastira bastiran bastirem bastiren bastires bastireu bastiria bastirien bastiries bastirà bastiràs bastiré bastiríem bastiríeu bastisc bastisca bastisquen bastisques bastissen bastisses bastissin bastissis bastit bastits bastiu bastix bastixen bastixes bastixo bastí bastíem bastíeu bastírem bastíreu bastís bastíssem bastísseu bastíssim bastíssiu n-occ occ sept val v
bâtir

basto /ˈbas.to/ /ˈbas.tu/ n masc
bâton
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un garrot o bastó en forma de clava.

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bastonege bastonegem bastonegen bastoneges bastonegessen bastonegesses bastonegessin bastonegessis bastonegeu bastonegi bastonegin bastonegis bastonegés bastonegéssem bastonegésseu bastonegéssim bastonegéssiu bastonegí bastoneig bastoneja bastonejada bastonejades bastonejam bastonejant bastonejar bastonejara bastonejaran bastonejarem bastonejaren bastonejares bastonejareu bastonejaria bastonejarien bastonejaries bastonejarà bastonejaràs bastonejaré bastonejaríem bastonejaríeu bastonejassen bastonejasses bastonejassin bastonejassis bastonejat bastonejats bastonejau bastonejava bastonejaven bastonejaves bastonejo bastonejà bastonejàrem bastonejàreu bastonejàs bastonejàssem bastonejàsseu bastonejàssim bastonejàssiu bastonejàvem bastonejàveu occ sept val v
bâtonner

bastonet /bas.toˈnet/ /bəs.tuˈnɛt/ n masc
bâtonnet

bastons /basˈtons/ /bəsˈtons/ n masc
bâtons de rythme
Instrument idiòfon de percussió d'origen afrocubà format per dos bastons, generalment de fusta, d'uns 20 cm de longitud i 2,5 cm de diàmetre, que es fan picar l'un contra l'altre.

bastó /basˈto/ n masc
bâton
Tros de fusta prim i llarg fàcilment manejable.
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.
(golf) Instrument consistent en una barra de flexibilitat variable i en un element de més superfície fixat en un dels extrems, que s'utilitza per a colpejar la bola.

bastó de putts n masc
fer droit

bastó de xips n masc
chipper

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
basilique

basípet /baˈzi.pet/ /bəˈzi.pət/ adj masc
basipète

bat n masc
batte
(beisbol) Bastó cilíndric de 85 a 105 cm de llarg i de 7 cm de diàmetre en la part més ampla, generalment de fusta o d'alumini, utilitzat pel batedor per a colpejar la pilota.

bat-i-corre n masc
frappe-et-court

batada /baˈta.ða/ /bəˈta.ðə/ n fem
coup de batte

batada d'una base n fem
simple

batada de línia n fem
line drive

batada de vol n fem
chandelle

batada doble n fem
double

batada rasa n fem
roulant

batada triple n fem
triple

batada vàlida n fem
beau coup

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
battant
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
bataille
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalla a ultrança n fem
bataille à outrance

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) batall batalla batallada batallades batallam batallant batallar batallara batallaran batallarem batallaren batallares batallareu batallaria batallarien batallaries batallarà batallaràs batallaré batallaríem batallaríeu batallassen batallasses batallassin batallassis batallat batallats batallau batallava batallaven batallaves batalle batallem batallen batalles batallessen batallesses batallessin batallessis batalleu batalli batallin batallis batallo batallà batallàrem batallàreu batallàs batallàssem batallàsseu batallàssim batallàssiu batallàvem batallàveu batallés batalléssem batallésseu batalléssim batalléssiu batallí occ sept val v
combattre
Lluitar en les batalles.
batailler
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batallola /ba.taˈʎɔ.ɫa/ /ba.taˈʎɔ.ɫɔ/ /bə.təˈjɔ.ɫə/ /bə.təˈʎɔ.ɫə/ n fem
batayole

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
bataillon

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
fouet
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.
batteur
(beisbol) Atacant situat al box del batedor, que s'encarrega de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batedor corredor n masc
batteur-coureur

batedor designat n masc
frappeur désigné

batedor dretà n masc
frappeur droitier

batedor emergent n masc
frappeur d'urgence

batedor esquerrà n masc
frappeur gaucher

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
batteuse
(agricultura) Màquina per a batre cereals i llegums.
batteur
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bategant /ba.teˈɣan/ /ba.teˈɣant/ /bə.təˈɣan/ /bə.təˈɣant/ adj
palpitant
Que batega.
battu
(fonètica) D’una consonant ròtica, que es realitza en un sol batec amb un moviment ràpid de l’àpex de la llengua en contacte amb la regió alveolar.

bategar /ba.teˈɣa/ /ba.teˈɣaɾ/ /bə.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bateg batega bategada bategades bategam bategant bategar bategara bategaran bategarem bategaren bategares bategareu bategaria bategarien bategaries bategarà bategaràs bategaré bategaríem bategaríeu bategassen bategasses bategassin bategassis bategat bategats bategau bategava bategaven bategaves batego bategue bateguem bateguen bategues bateguessen bateguesses bateguessin bateguessis bategueu bategui bateguin bateguis bategués bateguéssem bateguésseu bateguéssim bateguéssiu bateguí bategà bategàrem bategàreu bategàs bategàssem bategàsseu bategàssim bategàssiu bategàvem bategàveu occ sept val v
battre

batejar /ba.teˈd͡ʒa/ /ba.teˈd͡ʒaɾ/ /ba.teˈʒa/ /bə.təˈd͡ʒa/ /bə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batege bategem bategen bateges bategessen bategesses bategessin bategessis bategeu bategi bategin bategis bategés bategéssem bategésseu bategéssim bategéssiu bategí bateja batejada batejades batejant batejar batejara batejaran batejarem batejaren batejares batejareu batejaria batejarien batejaries batejarà batejaràs batejaré batejaríem batejaríeu batejassen batejasses batejat batejats batejava batejaven batejaves batejo batejà batejàrem batejàreu batejàssem batejàsseu batejàvem batejàveu occ sept val val (1) v
baptizer

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
batterie
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batiport /ˌba.tiˈpɔrt/ n masc
trappe
Porta que s’obre amunt i que tanca una oberta horitzontal.

batireòmetre /ˌba.ti.reˈɔ.me.tɾe/ /ˌba.ti.reˈɔ.mə.tɾə/ n masc
bathyrhéomètre

batollar /ba.toˈʎa/ /ba.toˈʎaɾ/ /bə.toˈʎa/ /bə.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batolla batollada batollades batollant batollar batollara batollaran batollarem batollaren batollares batollareu batollaria batollarien batollaries batollarà batollaràs batollaré batollaríem batollaríeu batollassen batollasses batollat batollats batollava batollaven batollaves batolle batollem batollen batolles batollessen batollesses batollessin batollessis batolleu batolli batollin batollis batollo batollà batollàrem batollàreu batollàssem batollàsseu batollàvem batollàveu batollés batolléssem batollésseu batolléssim batolléssiu batollí occ sept val val (1) v
gauler

batologitzar /ba.to.ɫo.d͡ʒiˈza/ /ba.to.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /ba.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /bə.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /bə.tu.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) batologitz batologitza batologitzada batologitzades batologitzam batologitzant batologitzar batologitzara batologitzaran batologitzarem batologitzaren batologitzares batologitzareu batologitzaria batologitzarien batologitzaries batologitzarà batologitzaràs batologitzaré batologitzaríem batologitzaríeu batologitzassen batologitzasses batologitzassin batologitzassis batologitzat batologitzats batologitzau batologitzava batologitzaven batologitzaves batologitze batologitzem batologitzen batologitzes batologitzessen batologitzesses batologitzessin batologitzessis batologitzeu batologitzi batologitzin batologitzis batologitzo batologitzà batologitzàrem batologitzàreu batologitzàs batologitzàssem batologitzàsseu batologitzàssim batologitzàssiu batologitzàvem batologitzàveu batologitzés batologitzéssem batologitzésseu batologitzéssim batologitzéssiu batologitzí occ sept val v
battologiser

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ alg bal bat bata batem baten batent batera bateren bateres bates batessen batesses batessin batessis bateu bati batia batien baties batin batis bato batran batre batrem batreu batria batrien batries batrà batràs batré batríem batríeu bats batuda batudes batut batuts baté batérem batéreu batés batéssem batésseu batéssim batéssiu batí batíem batíeu occ sept val v
agiter
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
battra battre
debatre
battre
Referent al sol, l'aire, el mar, etc., pegar en alguna part sense cap destorb.
Xafar les garbes esteses en l'era, i separar el gra de la palla amb el trepitjar dels animals o amb el trill.
vèncer
(beisbol) Donar un cop amb el bat a la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.
palpiter
Moure's amb violència i acceleració alguna de les parts interiors del cos d'un animal, com el cor o una artèria.
marteler battra
Donar cops amb el martell al ferro.
être à la batte
(beisbol) Fer de batedor en un moment determinat del partit.
battra
(antigament) rebatre.
(pronominal) Combatre, barallar.

batuda /baˈtu.ða/ /bəˈtu.ðə/ n fem
battage
Acció de batre.
frappe
(beisbol) Acció de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batussa /baˈtu.sa/ /bəˈtu.sə/ n fem
rixe
Acte de batre’s a cops.

batuta /baˈtu.ta/ /bəˈtu.tə/ n fem
baguette

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
bachelier
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
lycée
Etapa de l'educació secundària que comprèn dos cursos acadèmics, que cursen els estudiants entre els 16 i els 18 anys i que segueix l'educació secundària obligatòria, mitjançant la qual, un cop superada, s'obté el títol de batxiller.
baccalauréat
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bavarois
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
Bavarois
Natural de Baviera.
bavarois Bavarois
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bavege bavegem bavegen baveges bavegessen bavegesses bavegessin bavegessis bavegeu bavegi bavegin bavegis bavegés bavegéssem bavegésseu bavegéssim bavegéssiu bavegí baveig baveja bavejada bavejades bavejam bavejant bavejar bavejara bavejaran bavejarem bavejaren bavejares bavejareu bavejaria bavejarien bavejaries bavejarà bavejaràs bavejaré bavejaríem bavejaríeu bavejassen bavejasses bavejassin bavejassis bavejat bavejats bavejau bavejava bavejaven bavejaves bavejo bavejà bavejàrem bavejàreu bavejàs bavejàssem bavejàsseu bavejàssim bavejàssiu bavejàvem bavejàveu occ sept val v
baver
Treure bava, fer baves.

bavosa /baˈvo.za/ /baˈβo.za/ /bəˈvo.zə/ /bəˈβo.zə/ n fem
baveuse
Peix de la família dels blènnids amb espines en l’aleta dorsal, que s’alimenta d’algues en zones del litoral (Parablennius sanguinolentus).

bavosa de mar n fem
blennie de Caneva

bavosa de plomall n fem
blennie de Vanderveken

bavosa menuda n fem
blennie de Zvonimir

bavosa morruda n fem
petite cop nain

bavosa verda n fem
blennie diabolo

be /ˈbɛ/ n fem
bé
Nom de la lletra b/B.

bearnès /be.aɾˈnes/ /be.ərˈnɛs/ /be.əɾˈnəs/ adj masc
béarnais
Relatiu o propi de Bearn, dels seus habitant o de la seva llengua.

bearnès /be.aɾˈnes/ /be.ərˈnɛs/ /be.əɾˈnəs/ n masc
Béarnais
Natural de Bearn.
béarnais
Varietat del gascó propi de Bearn.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) beatific beatifica beatificada beatificades beatificam beatificant beatificar beatificara beatificaran beatificarem beatificaren beatificares beatificareu beatificaria beatificarien beatificaries beatificarà beatificaràs beatificaré beatificaríem beatificaríeu beatificassen beatificasses beatificassin beatificassis beatificat beatificats beatificau beatificava beatificaven beatificaves beatifico beatificà beatificàrem beatificàreu beatificàs beatificàssem beatificàsseu beatificàssim beatificàssiu beatificàvem beatificàveu beatifique beatifiquem beatifiquen beatifiques beatifiquessen beatifiquesses beatifiquessin beatifiquessis beatifiqueu beatifiqui beatifiquin beatifiquis beatifiqués beatifiquéssem beatifiquésseu beatifiquéssim beatifiquéssiu beatifiquí occ sept val v
béatifier

bebè /beˈbe/ n masc
bébé

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
bec
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

beca /ˈbe.ka/ /ˈbɛ.kə/ n fem
bourse

beca d'estudis n fem
bourse d'études

beca de doctorat n fem
bourse de doctorat

beca de llibres de text n fem
subvention pour les manuels scolaires

beca de menjador escolar n fem
aide pour la cantine scolaire

beca de recerca n fem
bourse de recherche

beca de transport escolar n fem
subvention pour le transport scolaire

beca postdoctoral n fem
bourse post-doctorale

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
bécasse
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

becari /beˈka.ɾi/ /bəˈka.ɾi/ n masc
boursier

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
bouleau bouleau verruqueux
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
bouleau
Fusta de Betula.

befar /beˈfa/ /beˈfaɾ/ /bəˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bef befa befada befades befam befant befar befara befaran befarem befaren befares befareu befaria befarien befaries befarà befaràs befaré befaríem befaríeu befassen befasses befassin befassis befat befats befau befava befaven befaves befe befem befen befes befessen befesses befessin befessis befeu befi befin befis befo befà befàrem befàreu befàs befàssem befàsseu befàssim befàssiu befàvem befàveu befés beféssem befésseu beféssim beféssiu befí occ sept val v
bafouer

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
boisson
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
fourreau
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.
gaine
(anatomia) Estructura que cobreix un òrgan.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
base-ball

beix /ˈbeʃ/ adj
beige

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
béchamel

bel /ˈbɛɫ/ n masc
bêlement
Crit del bestiar oví i caprí.

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bel bela belada belades belam belant belar belara belaran belarem belaren belares belareu belaria belarien belaries belarà belaràs belaré belaríem belaríeu belassen belasses belassin belassis belat belats belau belava belaven belaves bele belem belen beles belessen belesses belessin belessis beleu beli belin belis belo belà belàrem belàreu belàs belàssem belàsseu belàssim belàssiu belàvem belàveu belés beléssem belésseu beléssim beléssiu belí occ sept val v
bêler
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ belarussa belarussos adj masc
biélorusse
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
Biélorusse
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
biélorusse
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belitre /beˈɫi.tɾe/ /bəˈɫi.tɾə/ n masc
??????

bell bella adj masc
beau
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

bellament /ˌbe.ʎaˈmen/ /ˌbe.ʎaˈment/ /ˌbe.ʎəˈmen/ /ˌbe.ʎəˈment/ adv
joliment

belles arts n fem
beaux-arts

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
beauté

bellugar /be.ʎuˈɣa/ /be.ʎuˈɣaɾ/ /bə.ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bellug belluga bellugada bellugades bellugam bellugant bellugar bellugara bellugaran bellugarem bellugaren bellugares bellugareu bellugaria bellugarien bellugaries bellugarà bellugaràs bellugaré bellugaríem bellugaríeu bellugassen bellugasses bellugassin bellugassis bellugat bellugats bellugau bellugava bellugaven bellugaves bellugo bellugue belluguem belluguen bellugues belluguessen belluguesses belluguessin belluguessis bellugueu bellugui belluguin belluguis bellugués belluguéssem belluguésseu belluguéssim belluguéssiu belluguí bellugà bellugàrem bellugàreu bellugàs bellugàssem bellugàsseu bellugàssim bellugàssiu bellugàvem bellugàveu occ sept val v
bouger

bellugueig del bastó n masc
agitation

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
bélouga

bel·licisme /be.ɫiˈsiz.me/ /beɫ.ɫiˈsiz.me/ /bə.ɫiˈsiz.mə/ /bəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
bellicisme

bel·licosament /be.ɫiˌko.zaˈmen/ /beɫ.ɫiˌko.zaˈmen/ /beɫ.ɫiˌko.zaˈment/ /bə.ɫiˌko.zəˈmen/ /bəɫ.ɫiˌko.zəˈmen/ /bəɫ.ɫiˌko.zəˈment/ adv
belliqueusement

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
bémol

ben bé adv
bien

ben educat ben educades ben educats adj masc
bien élevé

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
bandage

benastruc /ˌbe.nasˈtɾuk/ /ˌbe.nəsˈtɾuk/ benastruga adj masc
bienheureux

benauradament /be.nawˌɾa.ðaˈmen/ /be.nawˌɾa.ðaˈment/ /bə.nəwˌɾa.ðəˈmen/ /bə.nəwˌɾa.ðəˈment/ adv
bienheureusement
D'una manera benaurada.

benaventuradament /ˌbe.na.ven.tuˌɾa.ðaˈment/ /ˌbe.na.βen.tuˌɾa.ðaˈmen/ /ˌbe.nə.vən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /ˌbe.nə.vən.tuˌɾa.ðəˈment/ /ˌbe.nə.βən.tuˌɾa.ðəˈmen/ adv
bienheureusement

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
bénéfice avantage

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) beneficia beneficiada beneficiades beneficiam beneficiant beneficiar beneficiara beneficiaran beneficiarem beneficiaren beneficiares beneficiareu beneficiaria beneficiarien beneficiaries beneficiarà beneficiaràs beneficiaré beneficiaríem beneficiaríeu beneficiassen beneficiasses beneficiassin beneficiassis beneficiat beneficiats beneficiau beneficiava beneficiaven beneficiaves beneficie beneficiem beneficien beneficies beneficiessen beneficiesses beneficiessin beneficiessis beneficieu beneficii beneficio beneficià beneficiàrem beneficiàreu beneficiàs beneficiàssem beneficiàsseu beneficiàssim beneficiàssiu beneficiàvem beneficiàveu beneficiés beneficiéssem beneficiésseu beneficiéssim beneficiéssiu beneficií beneficiï beneficiïn beneficiïs occ sept val v
bénéficier

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ bal beneeix beneeixen beneeixes beneeixi beneeixin beneeixis beneeixo beneesc beneesqui beneesquin beneesquis beneint beneir beneiran beneirem beneireu beneiria beneirien beneiries beneirà beneiràs beneiré beneiríem beneiríeu beneí beneíem beneíeu beneírem beneíreu beneís beneíssem beneísseu beneíssim beneíssiu beneïa beneïda beneïdes beneïen beneïes beneïguem beneïgueu beneïm beneïra beneïren beneïres beneïsc beneïsca beneïsquen beneïsques beneïssen beneïsses beneïssin beneïssis beneït beneïts beneïu beneïx beneïxen beneïxes beneïxo n-occ occ sept val v
bénir

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ beneita adj masc
bénit
(obsolet, religió) Que ha rebut la benedicció, que ha estat beneït.
nigaud
Que té poca intel·ligència.

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ n masc
nigaud
Persona de poca intel·ligència.

benestant /ˌbe.nesˈtan/ /ˌbe.nesˈtant/ /ˌbe.nəsˈtan/ /ˌbe.nəsˈtant/ adj
aisé

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
bien-être
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalina /beŋ.gaˈli.na/ /bəŋ.gəˈɫi.nə/ n fem
mousseline
Teixit de seda i estam originari de Bengala.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ bengalís adj
bengali
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
Bengali bengali
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
bengali
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benignament /beˌniŋ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈment/ /bəˌniŋ.nəˈmen/ /bəˌniŋ.nəˈment/ adv
bénignement

benjamí /beɲ.d͡ʒaˈmi/ /bəɲ.ʒəˈmi/ n masc
benjamin

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
bienvenue

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
bienvenu
Ben acollit

benvist /ˌbemˈbist/ /ˌbeɱˈvist/ /ˌbeɱˈvist/ adj masc
apprécié

benvolgut /ˌbem.boɫˈɣut/ /ˌbeɱ.voɫˈɣut/ /ˌbeɱ.vuɫˈɣut/ adj masc
bien-aimé

benzimidazole /ben.zi.mi.ðaˈzo.ɫe/ /bən.zi.mi.ðəˈzɔ.ɫə/ n masc
benzimidazole

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
essence

benèfic /beˈnɛ.fik/ /bəˈnɛ.fik/ adj masc
bénéfique

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ adj masc
bienveillant

benèvolament /beˌnɛ.vo.ɫaˈment/ /beˌnɛ.βo.ɫaˈmen/ /bəˌnɛ.vo.ɫəˈment/ /bəˌnɛ.vu.ɫəˈmen/ /bəˌnɛ.βu.ɫəˈmen/ adv
bénévolement

bequetejar /be.ke.teˈd͡ʒa/ /be.ke.teˈd͡ʒaɾ/ /be.ke.teˈʒa/ /bə.kə.təˈd͡ʒa/ /bə.kə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bequetege bequetegem bequetegen bequeteges bequetegessen bequetegesses bequetegessin bequetegessis bequetegeu bequetegi bequetegin bequetegis bequetegés bequetegéssem bequetegésseu bequetegéssim bequetegéssiu bequetegí bequeteig bequeteja bequetejada bequetejades bequetejam bequetejant bequetejar bequetejara bequetejaran bequetejarem bequetejaren bequetejares bequetejareu bequetejaria bequetejarien bequetejaries bequetejarà bequetejaràs bequetejaré bequetejaríem bequetejaríeu bequetejassen bequetejasses bequetejassin bequetejassis bequetejat bequetejats bequetejau bequetejava bequetejaven bequetejaves bequetejo bequetejà bequetejàrem bequetejàreu bequetejàs bequetejàssem bequetejàsseu bequetejàssim bequetejàssiu bequetejàvem bequetejàveu occ sept val v
becqueter

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ n fem
verveine

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
berbère
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
Berbère
amazic (gentilici)
Berbère berbère
(invariable) amazic (llengua)

bergant /berˈɣan/ /beɾˈɣan/ /beɾˈɣant/ /bərˈɡan/ /bərˈɣan/ /bəɾˈɣant/ n masc
coquin
Dolent, sense honra ni vergonya.
maraud
Minyó mal criat que no té maneres ni vergonya.

bergantejar /ber.ɣan.teˈʒa/ /beɾ.ɣan.teˈd͡ʒa/ /beɾ.ɣan.teˈd͡ʒaɾ/ /bər.ɡən.təˈʒa/ /bər.ɣən.təˈʒa/ /bəɾ.ɣən.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bergantege bergantegem bergantegen berganteges bergantegessen bergantegesses bergantegessin bergantegessis bergantegeu bergantegi bergantegin bergantegis bergantegés bergantegéssem bergantegésseu bergantegéssim bergantegéssiu bergantegí berganteig berganteja bergantejada bergantejades bergantejam bergantejant bergantejar bergantejara bergantejaran bergantejarem bergantejaren bergantejares bergantejareu bergantejaria bergantejarien bergantejaries bergantejarà bergantejaràs bergantejaré bergantejaríem bergantejaríeu bergantejassen bergantejasses bergantejassin bergantejassis bergantejat bergantejats bergantejau bergantejava bergantejaven bergantejaves bergantejo bergantejà bergantejàrem bergantejàreu bergantejàs bergantejàssem bergantejàsseu bergantejàssim bergantejàssiu bergantejàvem bergantejàveu occ sept val v
vaurienner

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
béryllium

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berkélium

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
berline
(històric) Carruatge tancat i lleuger, de quatre rodes i generalment dos seients.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ adj masc
Berlinois
Relatiu o pertanyent a Berlín.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ n masc
Berlinois
Persona que habita o és originària de Berlín.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
verrue

berrugós /be.ruˈɣos/ /bə.ruˈɣos/ adj masc
verruqueux

besamans /ˌbe.zaˈmans/ /ˌbe.zəˈmans/ n masc
baisemain

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
embrasser baiser

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
bisaïeul arrière-grand-père

bescantar /bes.kanˈta/ /bes.kanˈtaɾ/ /bəs.kənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bescanta bescantada bescantades bescantant bescantar bescantara bescantaran bescantarem bescantaren bescantares bescantareu bescantaria bescantarien bescantaries bescantarà bescantaràs bescantaré bescantaríem bescantaríeu bescantassen bescantasses bescantat bescantats bescantava bescantaven bescantaves bescante bescantem bescanten bescantes bescantessen bescantesses bescantessin bescantessis bescanteu bescanti bescantin bescantis bescanto bescantà bescantàrem bescantàreu bescantàssem bescantàsseu bescantàvem bescantàveu bescantés bescantéssem bescantésseu bescantéssim bescantéssiu bescantí occ sept val val (1) v
médire

bescanviar /bes.kam.biˈa/ /bes.kaɱ.viˈaɾ/ /bəs.kəm.biˈa/ /bəs.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bescanvia bescanviada bescanviades bescanviant bescanviar bescanviara bescanviaran bescanviarem bescanviaren bescanviares bescanviareu bescanviaria bescanviarien bescanviaries bescanviarà bescanviaràs bescanviaré bescanviaríem bescanviaríeu bescanviassen bescanviasses bescanviat bescanviats bescanviava bescanviaven bescanviaves bescanvie bescanviem bescanvien bescanvies bescanviessen bescanviesses bescanviessin bescanviessis bescanvieu bescanvio bescanvià bescanviàrem bescanviàreu bescanviàssem bescanviàsseu bescanviàvem bescanviàveu bescanviés bescanviéssem bescanviésseu bescanviéssim bescanviéssiu bescanvií bescanviï bescanviïn bescanviïs occ sept val val (1) v
échanger

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
nuque

bescollada /bes.koˈʎa.ða/ /bəs.koˈʎa.ðə/ /bəs.kuˈʎa.ðə/ n fem
accolade
(històric) Copet fet amb l'espasa plana o la mà oberta que rebia un cavaller al bescoll en la cerimònia de nomenament.

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
biscuit
Galeta o pa cuit per duplicat.

bescuitar /bes.kujˈta/ /bes.kujˈtaɾ/ /bes.kwiˈta/ /bəs.kujˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bescuit bescuita bescuitada bescuitades bescuitam bescuitant bescuitar bescuitara bescuitaran bescuitarem bescuitaren bescuitares bescuitareu bescuitaria bescuitarien bescuitaries bescuitarà bescuitaràs bescuitaré bescuitaríem bescuitaríeu bescuitassen bescuitasses bescuitassin bescuitassis bescuitat bescuitats bescuitau bescuitava bescuitaven bescuitaves bescuite bescuitem bescuiten bescuites bescuitessen bescuitesses bescuitessin bescuitessis bescuiteu bescuiti bescuitin bescuitis bescuito bescuità bescuitàrem bescuitàreu bescuitàs bescuitàssem bescuitàsseu bescuitàssim bescuitàssiu bescuitàvem bescuitàveu bescuités bescuitéssem bescuitésseu bescuitéssim bescuitéssiu bescuití occ sept val v
biscuiter

besneboda /bez.neˈbo.ða/ /bəz.nəˈβo.ðə/ n fem
petite-nièce

besnebot /bez.neˈbot/ /bəz.nəˈβot/ n masc
petit-neveu

besnet /bezˈnet/ /bəzˈnet/ n masc
grand petit-fils

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
grand-oncle

bessonada /be.soˈna.ða/ /bə.suˈna.ðə/ n fem
jumeaux

bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ n masc
jumeaux
Forma plural de bessó.

bessó /beˈso/ n masc
jumeau
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

best-seller /ˌbestˈse.ɫeɾ/ /ˌbɛstˈsɛ.ɫər/ /ˌbɛsˈsɛ.ɫər/ n masc
best-seller

bestia /besˈti.a/ /bəsˈti.ə/ n fem
grand-tante
Tia del pare o de la mare.

bestialment /bes.tiˌaɫˈmen/ /bes.tiˌaɫˈment/ /bəs.tiˌaɫˈmen/ /bəs.tiˌaɫˈment/ adv
bestialement

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
bétail

bestiesa /bes.tiˈe.za/ /bəs.tiˈə.zə/ /bəs.tiˈɛ.zə/ n fem
bêtise

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
insecte
Animal petit, generalment en to afectiu.

bestreta /besˈtɾe.ta/ /bəsˈtɾɛ.tə/ n fem
avance

bestriu /besˈtɾiw/ /bəsˈtɾiw/ n masc
squale-liche

besuc /beˈzuk/ /bəˈzuk/ n masc
pageot acarné

besuc de la taca n masc
dorade

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
bisaïeule

bet /ˈbet/ /ˈbət/ /ˈbɛt/ n fem
bèt

betacisme /be.taˈsiz.me/ /bə.təˈsiz.mə/ n masc
bêtacisme

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
boire

beure a galet v
boire à la régalade

beure com un clot d'arena v
boire la mer et les poissons

beure's l'enteniment v
perdre la raison

biaix /biˈajʃ/ /biˈaʃ/ n masc
biais
Manera obliqua de tallar una cosa.
Diferència sistemàtica entre el valor de l'estimació d'un paràmetre i el seu valor real.

biberó /bi.βeˈɾo/ /bi.βəˈɾo/ n masc
biberon

bibliobús n masc
bibliobus

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bibliographie
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

bibliologia /bi.bɫi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.bɫi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.bɫi.u.ɫuˈʒi.ə/ /bi.βɫi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.βɫi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bibliologie

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
bibliothèque
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

biblioteca electrònica n fem
bibliothèque électronique

biblioteca escolar n fem
bibliothèque scolaire

biblioteca gràfica n fem
bibliothèque de graphiciels

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
bibliothécaire

biblioteràpia /bi.bɫi.o.teˈɾa.pi.a/ /bi.bɫi.o.təˈɾa.pi.ə/ /bi.bɫi.u.təˈɾa.pi.ə/ /bi.βɫi.u.təˈɾa.pi.ə/ n fem
bibliothérapie

bicameral /bi.ka.meˈɾaɫ/ /bi.kə.məˈɾaɫ/ adj
bicaméral

bici /ˈbi.si/ n fem
vélo

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
bicyclette vélo
Vehicle a pedals de dues rodes.
bicyclette
(futbol) Driblatge en què el jugador passa una cama per sobre la pilota sense tocar-la i se l'emporta amb el peu de la cama contrària.

bicoquet /bi.koˈket/ /bi.koˈkət/ /bi.kuˈkɛt/ n masc
bicoquet
(històric) Barret de bec medieval, d’ala en punta al davant i doblegada al darrere.

bidell /biˈðeʎ/ n masc
appariteur

bidimensional /bi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /bi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
bidimensionnel

biennal /bi.enˈnaɫ/ /bi.ənˈnaɫ/ adj
biennal

biflació /bi.fɫa.siˈo/ /bi.fɫə.siˈo/ n fem
biflation

bifurcar /bi.furˈka/ /bi.fuɾˈka/ /bi.fuɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bifurc bifurca bifurcada bifurcades bifurcam bifurcant bifurcar bifurcara bifurcaran bifurcarem bifurcaren bifurcares bifurcareu bifurcaria bifurcarien bifurcaries bifurcarà bifurcaràs bifurcaré bifurcaríem bifurcaríeu bifurcassen bifurcasses bifurcassin bifurcassis bifurcat bifurcats bifurcau bifurcava bifurcaven bifurcaves bifurco bifurcà bifurcàrem bifurcàreu bifurcàs bifurcàssem bifurcàsseu bifurcàssim bifurcàssiu bifurcàvem bifurcàveu bifurque bifurquem bifurquen bifurques bifurquessen bifurquesses bifurquessin bifurquessis bifurqueu bifurqui bifurquin bifurquis bifurqués bifurquéssem bifurquésseu bifurquéssim bifurquéssiu bifurquí occ sept val v
bifurquer

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
biphobie

bigordà /bi.ɣoɾˈða/ /bi.ɣurˈda/ /bi.ɣurˈða/ adj
bigourdan

bihari /biˈa.ɾi/ adj
bihari
Relatiu a la llengua bihari.

bihari /biˈa.ɾi/ n masc
bihari
Llengua índica oriental parlada a Bihar i els estats veïns de l'Índia.

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ adj
bilabial

bilabialitzar /bi.ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /bi.ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /bi.ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /bi.ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bilabialitz bilabialitza bilabialitzada bilabialitzades bilabialitzam bilabialitzant bilabialitzar bilabialitzara bilabialitzaran bilabialitzarem bilabialitzaren bilabialitzares bilabialitzareu bilabialitzaria bilabialitzarien bilabialitzaries bilabialitzarà bilabialitzaràs bilabialitzaré bilabialitzaríem bilabialitzaríeu bilabialitzassen bilabialitzasses bilabialitzassin bilabialitzassis bilabialitzat bilabialitzats bilabialitzau bilabialitzava bilabialitzaven bilabialitzaves bilabialitze bilabialitzem bilabialitzen bilabialitzes bilabialitzessen bilabialitzesses bilabialitzessin bilabialitzessis bilabialitzeu bilabialitzi bilabialitzin bilabialitzis bilabialitzo bilabialitzà bilabialitzàrem bilabialitzàreu bilabialitzàs bilabialitzàssem bilabialitzàsseu bilabialitzàssim bilabialitzàssiu bilabialitzàvem bilabialitzàveu bilabialitzés bilabialitzéssem bilabialitzésseu bilabialitzéssim bilabialitzéssiu bilabialitzí occ sept val v
bilabialiser

bilabiat /bi.ɫa.biˈat/ /bi.ɫə.βiˈat/ adj masc
bilabié

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
bilinguisme

bilió /bi.ɫiˈo/ number masc
billon

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
billard

billar americà n masc
billard à blouses

billar artístic n masc
billard artistique

billar de caramboles n masc
billard carambole

billar de troneres n masc
billard à blouses

billonar /bi.ʎoˈna/ /bi.ʎoˈnaɾ/ /bi.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) billon billona billonada billonades billonam billonant billonar billonara billonaran billonarem billonaren billonares billonareu billonaria billonarien billonaries billonarà billonaràs billonaré billonaríem billonaríeu billonassen billonasses billonassin billonassis billonat billonats billonau billonava billonaven billonaves billone billonem billonen billones billonessen billonesses billonessin billonessis billoneu billoni billonin billonis billono billonà billonàrem billonàreu billonàs billonàssem billonàsseu billonàssim billonàssiu billonàvem billonàveu billonés billonéssem billonésseu billonéssim billonéssiu billoní occ sept val v
billonner

billó /biˈʎo/ n masc
billon

bilobat /bi.ɫoˈbat/ /bi.ɫuˈbat/ /bi.ɫuˈβat/ adj masc
bilobé

biloculat /bi.ɫo.kuˈɫat/ /bi.ɫu.kuˈɫat/ adj masc
biloculaire

bimbo /ˈbim.bo/ /ˈbim.bu/ n masc
xxx
(ornitologia) Observació o identificació d’un ocell feta per primera vegada per una persona que manté un registre dels que ha vist mai.

binar /biˈna/ /biˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bin bina binada binades binam binant binar binara binaran binarem binaren binares binareu binaria binarien binaries binarà binaràs binaré binaríem binaríeu binassen binasses binassin binassis binat binats binau binava binaven binaves bine binem binen bines binessen binesses binessin binessis bineu bini binin binis bino binà binàrem binàreu binàs binàssem binàsseu binàssim binàssiu binàvem binàveu binés binéssem binésseu binéssim binéssiu biní occ sept val v
biner

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
binaire

binaural /bi.nawˈɾaɫ/ /bi.nəwˈɾaɫ/ adj
binaural

binuclear /bi.nu.kɫeˈar/ adj
binucléaire

bioassaig /bi.o.aˈsat͡ʃ/ /bi.o.əˈsat͡ʃ/ /bi.u.əˈsat͡ʃ/ n masc
bioessai

biocarburant /ˌbi.o.kar.βuˈɾan/ /ˌbi.o.kaɾ.buˈɾant/ /ˌbi.o.kaɾ.βuˈɾan/ /ˌbi.o.kəɾ.buˈɾant/ /ˌbi.u.kər.buˈɾan/ n masc
biocarburant

biodegradable /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.bɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.βɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ˌbi.o.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
biodégradable

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
biodiversité

bioespeleologia /ˌbi.o.es.pe.ɫe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.es.pe.ɫe.o.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.os.pə.ɫə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.us.pə.ɫə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biospéléologie

bioestadística /ˌbi.o.es.taˈðis.ti.ka/ /ˌbi.os.təˈðis.ti.kə/ /ˌbi.us.təˈðis.ti.kə/ n fem
biostatistique

bioestratigrafia /ˌbi.o.es.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ˌbi.os.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌbi.us.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biostratigraphie

bioestratigràfic /ˌbi.o.es.tɾa.tiˈɣɾa.fik/ /ˌbi.os.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ /ˌbi.us.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ adj masc
biostratigraphique

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biographie

biografiar /bi.o.ɣɾa.fiˈa/ /bi.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /bi.o.ɣɾə.fiˈa/ /bi.u.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) biografia biografiada biografiades biografiam biografiant biografiar biografiara biografiaran biografiarem biografiaren biografiares biografiareu biografiaria biografiarien biografiaries biografiarà biografiaràs biografiaré biografiaríem biografiaríeu biografiassen biografiasses biografiassin biografiassis biografiat biografiats biografiau biografiava biografiaven biografiaves biografie biografiem biografien biografies biografiessen biografiesses biografiessin biografiessis biografieu biografii biografio biografià biografiàrem biografiàreu biografiàs biografiàssem biografiàsseu biografiàssim biografiàssiu biografiàvem biografiàveu biografiés biografiéssem biografiésseu biografiéssim biografiéssiu biografií biografiï biografiïn biografiïs occ sept val v
biographier

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biologie
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ biològica adj masc
biologique

biopesticida /bi.o.pes.tiˈsi.ða/ /bi.o.pəs.tiˈsi.ðə/ /bi.u.pəs.tiˈsi.ðə/ n masc
biopesticide

bioracional /bi.o.ra.si.oˈnaɫ/ /bi.o.rə.si.oˈnaɫ/ /bi.u.rə.si.uˈnaɫ/ adj
biorationel

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biotechnologie

biotecnològic /bi.o.teŋ.noˈɫɔ.ʒik/ /bi.o.teɡ.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.o.təŋ.noˈɫɔ.ʒik/ /bi.u.təŋ.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
biotechnologique

biotip /bi.oˈtip/ /bi.uˈtip/ n masc
biotype

biplà /biˈpɫa/ n masc
biplan

biquini /biˈki.ni/ n masc
bikini
Banyador femení de dues peces.

birbar /birˈba/ /birˈβa/ /biɾˈbaɾ/ /biɾˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) birb birba birbada birbades birbam birbant birbar birbara birbaran birbarem birbaren birbares birbareu birbaria birbarien birbaries birbarà birbaràs birbaré birbaríem birbaríeu birbassen birbasses birbassin birbassis birbat birbats birbau birbava birbaven birbaves birbe birbem birben birbes birbessen birbesses birbessin birbessis birbeu birbi birbin birbis birbo birbà birbàrem birbàreu birbàs birbàssem birbàsseu birbàssim birbàssiu birbàvem birbàveu birbés birbéssem birbésseu birbéssim birbéssiu birbí occ sept val v
sarcler

birdie n masc
birdie

birmà /birˈma/ adj masc
birman
Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ n masc
birman
Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
Birman
Natural de Birmània o Myanmar.

birret /biˈret/ /biˈrət/ /biˈrɛt/ n masc
toque

bis /ˈbis/ n masc
marquereau espagnol
Peix marí de la família dels escòmbrids (Scomber colias).

bisar /biˈza/ /biˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bis bisa bisada bisades bisam bisant bisar bisara bisaran bisarem bisaren bisares bisareu bisaria bisarien bisaries bisarà bisaràs bisaré bisaríem bisaríeu bisassen bisasses bisassin bisassis bisat bisats bisau bisava bisaven bisaves bise bisem bisen bises bisessen bisesses bisessin bisessis biseu bisi bisin bisis biso bisà bisàrem bisàreu bisàs bisàssem bisàsseu bisàssim bisàssiu bisàvem bisàveu bisés biséssem bisésseu biséssim biséssiu bisí occ sept val v
bisser

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
évêque
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.
mourine échancrée
Peix cartilaginós raïforme de la família dels rinoptèrids de dimensions notables, fins a 2 m d'amplada del disc (Rhinoptera marginata).
aigle-vachette
Peix cartilaginós de la família dels miliobàtids amb musell pronunciat i en punta (Pteromylaeus bovinus).

bisell /biˈseʎ/ n masc
biseau

bisellar /bi.zeˈʎa/ /bi.zeˈʎaɾ/ /bi.zəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bisell bisella bisellada bisellades bisellam bisellant bisellar bisellara bisellaran bisellarem bisellaren bisellares bisellareu bisellaria bisellarien bisellaries bisellarà bisellaràs bisellaré bisellaríem bisellaríeu bisellassen bisellasses bisellassin bisellassis bisellat bisellats bisellau bisellava bisellaven bisellaves biselle bisellem bisellen biselles bisellessen bisellesses bisellessin bisellessis biselleu biselli bisellin bisellis bisello bisellà bisellàrem bisellàreu bisellàs bisellàssem bisellàsseu bisellàssim bisellàssiu bisellàvem bisellàveu bisellés biselléssem bisellésseu biselléssim biselléssiu bisellí occ sept val v
biseauter

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
bisexuel

bismut n masc
bismuth

bisnaga /bizˈna.ɣa/ /bizˈna.ɣə/ n fem
fenouil annuel

bistec /bisˈtɛk/ n masc
steak

bistre /ˈbis.tɾə/ n masc
bistre

bisó /biˈzo/ n masc
bison

bit /ˈbit/ n masc
bit

bitar /biˈta/ /biˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bit bita bitada bitades bitam bitant bitar bitara bitaran bitarem bitaren bitares bitareu bitaria bitarien bitaries bitarà bitaràs bitaré bitaríem bitaríeu bitassen bitasses bitassin bitassis bitat bitats bitau bitava bitaven bitaves bite bitem biten bites bitessen bitesses bitessin bitessis biteu biti bitin bitis bito bità bitàrem bitàreu bitàs bitàssem bitàsseu bitàssim bitàssiu bitàvem bitàveu bités bitéssem bitésseu bitéssim bitéssiu bití occ sept val v
bitter

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
quille
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitlla tombada n fem
quille abattue

bitlles /ˈbi.ʎes/ /ˈbi.ʎəs/ /ˈbiʎ.ʎes/ /ˈbiʎ.ʎəs/ n fem
quilles

bitlles catalanes n fem
quilles catalanes

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
billet de banc billet de banque billet
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.
billet
Paper o cartró que dóna dret a entrar o seure en algun lloc, per exemple un bitllet de tren.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
piment

bitàcola /biˈta.ko.ɫa/ /biˈta.ko.ɫə/ /biˈta.ku.ɫə/ n fem
habitacle

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ n masc
bivouac

bivalve /biˈvaɫ.ve/ /biˈvaɫ.və/ /biˈβaɫ.βe/ /biˈβaɫ.βə/ adj masc
bivalve

bivaquejar /bi.va.keˈd͡ʒaɾ/ /bi.və.kəˈd͡ʒa/ /bi.və.kəˈʒa/ /bi.βa.keˈd͡ʒa/ /bi.βa.keˈʒa/ /bi.βə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bivaquege bivaquegem bivaquegen bivaqueges bivaquegessen bivaquegesses bivaquegessin bivaquegessis bivaquegeu bivaquegi bivaquegin bivaquegis bivaquegés bivaquegéssem bivaquegésseu bivaquegéssim bivaquegéssiu bivaquegí bivaqueig bivaqueja bivaquejada bivaquejades bivaquejam bivaquejant bivaquejar bivaquejara bivaquejaran bivaquejarem bivaquejaren bivaquejares bivaquejareu bivaquejaria bivaquejarien bivaquejaries bivaquejarà bivaquejaràs bivaquejaré bivaquejaríem bivaquejaríeu bivaquejassen bivaquejasses bivaquejassin bivaquejassis bivaquejat bivaquejats bivaquejau bivaquejava bivaquejaven bivaquejaves bivaquejo bivaquejà bivaquejàrem bivaquejàreu bivaquejàs bivaquejàssem bivaquejàsseu bivaquejàssim bivaquejàssiu bivaquejàvem bivaquejàveu occ sept val v
bivouaquer

biwa n masc
biva

bixest /biˈʃest/ adj
bissextil

biòtic /biˈɔ.tik/ adj masc
biotique

bla /ˈbɫa/ blana blans adj masc
doux

blackfoot /ˈbɫak.fut/ n neut
pied-noir

blada /ˈbɫa.ða/ /ˈbɫa.ðə/ n fem
érable à feuilles d'obier

blanament /ˌbɫa.naˈmen/ /ˌbɫa.naˈment/ /ˌbɫa.nəˈmen/ /ˌbɫa.nəˈment/ adv
mollement

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
blanc blanche
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
blanc
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ n fem
monnaie
Moneda medieval que valia mig morabatí.
blanc
Figura musical que té una durada de dos temps de negra.
raie blanche
Peix raïforme de la família dels raids i de l'ordre dels raïformes. (Rostroraja alba)

blanqueig /bɫaŋˈket͡ʃ/ /bɫəŋˈkət͡ʃ/ /bɫəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
blanchiment
(tèxtil) Acció de blanquejar, de fer tornar blanc.
(economia) Acció de blanquejar, d’emblanquir diner negre.
(agricultura) Pràctica per a aconseguir que certs productes deixin de tenir pigment i quedin tendres.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blanquege blanquegem blanquegen blanqueges blanquegessen blanquegesses blanquegessin blanquegessis blanquegeu blanquegi blanquegin blanquegis blanquegés blanquegéssem blanquegésseu blanquegéssim blanquegéssiu blanquegí blanqueig blanqueja blanquejada blanquejades blanquejam blanquejant blanquejar blanquejara blanquejaran blanquejarem blanquejaren blanquejares blanquejareu blanquejaria blanquejarien blanquejaries blanquejarà blanquejaràs blanquejaré blanquejaríem blanquejaríeu blanquejassen blanquejasses blanquejassin blanquejassis blanquejat blanquejats blanquejau blanquejava blanquejaven blanquejaves blanquejo blanquejà blanquejàrem blanquejàreu blanquejàs blanquejàssem blanquejàsseu blanquejàssim blanquejàssiu blanquejàvem blanquejàveu occ sept val v
blanchir
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
(transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasfem blasfema blasfemada blasfemades blasfemam blasfemant blasfemar blasfemara blasfemaran blasfemarem blasfemaren blasfemares blasfemareu blasfemaria blasfemarien blasfemaries blasfemarà blasfemaràs blasfemaré blasfemaríem blasfemaríeu blasfemassen blasfemasses blasfemassin blasfemassis blasfemat blasfemats blasfemau blasfemava blasfemaven blasfemaves blasfeme blasfemem blasfemen blasfemes blasfemessen blasfemesses blasfemessin blasfemessis blasfemeu blasfemi blasfemin blasfemis blasfemo blasfemà blasfemàrem blasfemàreu blasfemàs blasfemàssem blasfemàsseu blasfemàssim blasfemàssiu blasfemàvem blasfemàveu blasfemés blasfeméssem blasfemésseu blasfeméssim blasfeméssiu blasfemí occ sept val v
blasphémer

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
blasphème

blasmar /bɫazˈma/ /bɫazˈmaɾ/ /bɫəzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasm blasma blasmada blasmades blasmam blasmant blasmar blasmara blasmaran blasmarem blasmaren blasmares blasmareu blasmaria blasmarien blasmaries blasmarà blasmaràs blasmaré blasmaríem blasmaríeu blasmassen blasmasses blasmassin blasmassis blasmat blasmats blasmau blasmava blasmaven blasmaves blasme blasmem blasmen blasmes blasmessen blasmesses blasmessin blasmessis blasmeu blasmi blasmin blasmis blasmo blasmà blasmàrem blasmàreu blasmàs blasmàssem blasmàsseu blasmàssim blasmàssiu blasmàvem blasmàveu blasmés blasméssem blasmésseu blasméssim blasméssiu blasmí occ sept val v
blâmer

blasonar /bɫa.zoˈna/ /bɫa.zoˈnaɾ/ /bɫə.zoˈna/ /bɫə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) blason blasona blasonada blasonades blasonam blasonant blasonar blasonara blasonaran blasonarem blasonaren blasonares blasonareu blasonaria blasonarien blasonaries blasonarà blasonaràs blasonaré blasonaríem blasonaríeu blasonassen blasonasses blasonassin blasonassis blasonat blasonats blasonau blasonava blasonaven blasonaves blasone blasonem blasonen blasones blasonessen blasonesses blasonessin blasonessis blasoneu blasoni blasonin blasonis blasono blasonà blasonàrem blasonàreu blasonàs blasonàssem blasonàsseu blasonàssim blasonàssiu blasonàvem blasonàveu blasonés blasonéssem blasonésseu blasonéssim blasonéssiu blasoní occ sept val v
blasonner
Representar un escut d'armes segons l’art heràldica.

blasó /bɫaˈzo/ /bɫəˈzo/ n masc
blason

blat n masc
blé froment
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
maïs

blau adj masc
bleu

blau n masc
bleu
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ n masc
outremer

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
bleu de Prusse

blau de cobalt /ˌbɫaw n masc
bleu de cobalt

blau elèctric /ˌbɫaw n masc
bleu électrique

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
bleu marine

blavejar /bɫa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɫa.βeˈd͡ʒa/ /bɫa.βeˈʒa/ /bɫə.vəˈd͡ʒa/ /bɫə.vəˈʒa/ /bɫə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blavege blavegem blavegen blaveges blavegessen blavegesses blavegessin blavegessis blavegeu blavegi blavegin blavegis blavegés blavegéssem blavegésseu blavegéssim blavegéssiu blavegí blaveig blaveja blavejada blavejades blavejam blavejant blavejar blavejara blavejaran blavejarem blavejaren blavejares blavejareu blavejaria blavejarien blavejaries blavejarà blavejaràs blavejaré blavejaríem blavejaríeu blavejassen blavejasses blavejassin blavejassis blavejat blavejats blavejau blavejava blavejaven blavejaves blavejo blavejà blavejàrem blavejàreu blavejàs blavejàssem blavejàsseu blavejàssim blavejàssiu blavejàvem blavejàveu occ sept val v
bleuir
Tirar a blau.

blavenc /blaˈveŋk/ /blaˈβeŋk/ /bləˈvɛŋk/ /bləˈβɛŋ/ adj masc
bleuâtre

blaverisme /bɫa.veˈɾiz.me/ /bɫa.βeˈɾiz.me/ /bɫə.vəˈɾiz.mə/ /bɫə.βəˈɾiz.mə/ n masc
blavérisme

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
mèche
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.
Floc de cabells penjant.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
bette blette
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n neut
bêta
Persona de caràcter tou, que es queixa per tot i és poc decidida.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
betterave

blegar /bɫeˈɣa/ /bɫeˈɣaɾ/ /bɫəˈɣa/ blega blegada blegades blegant blegar blegaran blegarem blegaren blegares blegareu blegaria blegarien blegaries blegarà blegaràs blegaré blegaríem blegaríeu blegat blegats blegava blegaven blegaves blego bleguem bleguen blegues bleguessen bleguesses bleguessin bleguessis blegueu blegui bleguin bleguis blegués bleguéssem bleguésseu bleguéssim bleguéssiu bleguí blegà blegàrem blegàreu blegàvem blegàveu sept v
plier
Plegar dues peces unides per un eix giratori.

bleix /ˈbɫejʃ/ /ˈbɫeʃ/ n masc
souffle

bleixar /bɫejˈʃa/ /bɫejˈʃaɾ/ /bɫeˈʃa/ /bɫəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bleixa bleixada bleixades bleixant bleixar bleixara bleixaran bleixarem bleixaren bleixares bleixareu bleixaria bleixarien bleixaries bleixarà bleixaràs bleixaré bleixaríem bleixaríeu bleixassen bleixasses bleixat bleixats bleixava bleixaven bleixaves bleixe bleixem bleixen bleixes bleixessen bleixesses bleixessin bleixessis bleixeu bleixi bleixin bleixis bleixo bleixà bleixàrem bleixàreu bleixàssem bleixàsseu bleixàvem bleixàveu bleixés bleixéssem bleixésseu bleixéssim bleixéssiu bleixí occ sept val val (1) v
haleter

blindar /bɫinˈda/ /bɫinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) blind blinda blindada blindades blindam blindant blindar blindara blindaran blindarem blindaren blindares blindareu blindaria blindarien blindaries blindarà blindaràs blindaré blindaríem blindaríeu blindassen blindasses blindassin blindassis blindat blindats blindau blindava blindaven blindaves blinde blindem blinden blindes blindessen blindesses blindessin blindessis blindeu blindi blindin blindis blindo blindà blindàrem blindàreu blindàs blindàssem blindàsseu blindàssim blindàssiu blindàvem blindàveu blindés blindéssem blindésseu blindéssim blindéssiu blindí occ sept val v
blinder

blitz n masc
blitz

bloc n masc
bloc
Agrupació ideològica o política amb una finalitat comuna.

bloc de continguts n masc
bloc de contenus

blocar /bɫoˈka/ /bɫoˈkaɾ/ /bɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bloc bloca blocada blocades blocam blocant blocar blocara blocaran blocarem blocaren blocares blocareu blocaria blocarien blocaries blocarà blocaràs blocaré blocaríem blocaríeu blocassen blocasses blocassin blocassis blocat blocats blocau blocava blocaven blocaves bloco blocà blocàrem blocàreu blocàs blocàssem blocàsseu blocàssim blocàssiu blocàvem blocàveu bloque bloquem bloquen bloques bloquessen bloquesses bloquessin bloquessis bloqueu bloqui bloquin bloquis bloqués bloquéssem bloquésseu bloquéssim bloquéssiu bloquí occ sept val v
bloquer
(futbol, waterpolo) Aturar la pilota, un porter, amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Agafar la pilota procedent d'un llançament baix, un receptor, amb el guant posat entre els genolls.

blocatge /bɫoˈka.d͡ʒe/ /bɫoˈka.d͡ʒə/ /bɫuˈka.d͡ʒə/ n masc
blocage
(waterpolo, futbol) Aturada de la pilota per un porter amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Acció d'un receptor d'agafar la pilota procedent d'un llançament baix amb el guant posat entre els genolls.

blocs lògics n masc
blocs logiques

blog n masc
bloc

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
blocus
Acció de bloquejar.
blocage
(esports de pilota) Acció i efecte d'obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o subjectant-lo per impedir-li d'avançar.
(handbol) Intercepció d'un llançament desviant la pilota amb les mans o amb qualsevol altra part del cos des dels genolls cap amunt.
contre
(esports de raqueta) Tornada de la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
bloc
(voleibol) Intercepció de la pilota rematada per l'equip adversari, efectuada per un o més davanters situant les mans per sobre la xarxa.

bloqueig actiu n masc
bloc actif

bloqueig col·lectiu n masc
contre collectif

bloqueig de saguer n masc
contre d'arrière

bloqueig defensiu n masc
contre défensif

bloqueig directe n masc
obstruction

bloqueig doble n masc
contre à deux

bloqueig en moviment n masc
blocage en mouvement

bloqueig estàtic n masc
blocage fixe

bloqueig fora Interjection
block out

bloqueig il·legal n masc
contre irrégulier

bloqueig indirecte n masc
écran effectué loin du ballon

bloqueig individual n masc
contre à un

bloqueig ofensiu n masc
contre offensif

bloqueig passiu n masc
bloc passif

bloqueig per l'esquena n masc
blocage dans le dos

bloqueig per sota de la cintura n masc
blocage sous la ceinture

bloqueig triple n masc
contre à trois

bloquejador /bɫo.ke.d͡ʒaˈðoɾ/ /bɫo.ke.ʒaˈðo/ /bɫo.kə.ʒəˈðo/ /bɫu.kə.ʒəˈðo/ n masc
bloqueur
(esports de pilota) Jugador que obstrueix un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o subjectant-lo per impedir-li d'avançar.
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats als costats exteriors dels guardes, que s'encarreguen de protegir el quarterback i d'obrir espais per als corredors.
contreur
(voleibol) Davanter que intercepta la pilota rematada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.

bloquejador central n masc
contreur central

bloquejador dret n masc
bloqueur droit

bloquejador esquerre n masc
bloqueur gauche

bloquejador lateral n masc
contreur d'aile

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bloquege bloquegem bloquegen bloqueges bloquegessen bloquegesses bloquegessin bloquegessis bloquegeu bloquegi bloquegin bloquegis bloquegés bloquegéssem bloquegésseu bloquegéssim bloquegéssiu bloquegí bloqueig bloqueja bloquejada bloquejades bloquejam bloquejant bloquejar bloquejara bloquejaran bloquejarem bloquejaren bloquejares bloquejareu bloquejaria bloquejarien bloquejaries bloquejarà bloquejaràs bloquejaré bloquejaríem bloquejaríeu bloquejassen bloquejasses bloquejassin bloquejassis bloquejat bloquejats bloquejau bloquejava bloquejaven bloquejaves bloquejo bloquejà bloquejàrem bloquejàreu bloquejàs bloquejàssem bloquejàsseu bloquejàssim bloquejàssiu bloquejàvem bloquejàveu occ sept val v
bloquer
Posar setge isolant una zona de l'exterior.
(esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornar la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(handbol) Aturar, copsar o desviar un tir amb les mans o amb qualsevol altra part del cos dels genolls fins cap amunt.
(voleibol) Interceptar la pilota tirada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.

bloquejar un llançament v
bloquer un lancer

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
bon
Ple de bondat.
De qualitat.

boa /ˈbɔ.a/ /ˈbɔ.ɔ/ /ˈbɔ.ə/ n fem
boa
Gènere de serps de la família dels boids, de grans dimensions, que mata les preses per constricció.

bobò /boˈbɔ/ /buˈbɔ/ /buˈβɔ/ n masc
bonbon

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
bouc
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
bouche
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bocadolça /ˌbo.kaˈðoɫ.sa/ /ˌbo.kəˈðoɫ.sə/ n masc
mounge gris
Espècie de tauró de la família dels hexànquids de cos allargat, amb sis parells de fenedures branquials, aleta caudal endarrerida, de color marró fosc (Hexanchus griseus).
requin perlon
Espècie de tauró de la família dels hexànquids de cos allargat, amb set parells de fenedures branquials, de color marró grisós (Heptranchias perlo)

bocamoll /ˌbo.kaˈmɔʎ/ adj masc
grande gueule

boccia n fem
boccia

bocoi /boˈkoj/ /boˈkɔj/ /buˈkoj/ n masc
boucaut

bocí /boˈsi/ /buˈsi/ n masc
morceau

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
cale
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
massette
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.
bogue
Peix teleosti de la família dels espàrids. (Boops boops)

bogejar /bo.d͡ʒeˈd͡ʒa/ /bo.d͡ʒeˈd͡ʒaɾ/ /bo.ʒeˈʒa/ /bo.ʒəˈd͡ʒa/ /bu.ʒəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bogege bogegem bogegen bogeges bogegessen bogegesses bogegessin bogegessis bogegeu bogegi bogegin bogegis bogegés bogegéssem bogegésseu bogegéssim bogegéssiu bogegí bogeig bogeja bogejada bogejades bogejam bogejant bogejar bogejara bogejaran bogejarem bogejaren bogejares bogejareu bogejaria bogejarien bogejaries bogejarà bogejaràs bogejaré bogejaríem bogejaríeu bogejassen bogejasses bogejassin bogejassis bogejat bogejats bogejau bogejava bogejaven bogejaves bogejo bogejà bogejàrem bogejàreu bogejàs bogejàssem bogejàsseu bogejàssim bogejàssiu bogejàvem bogejàveu occ sept val v
folier

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
folie

bogey /ˈbo.ɣi/ n masc
bogey

bohri n masc
bohrium

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
bouée balise

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
boyard

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boi boia boiada boiades boiam boiant boiar boiara boiaran boiarem boiaren boiares boiareu boiaria boiarien boiaries boiarà boiaràs boiaré boiaríem boiaríeu boiassen boiasses boiassin boiassis boiat boiats boiau boiava boiaven boiaves boie boiem boien boies boiessen boiesses boiessin boiessis boieu boio boià boiàrem boiàreu boiàs boiàssem boiàsseu boiàssim boiàssiu boiàvem boiàveu boiés boiéssem boiésseu boiéssim boiéssiu boí boï boïn boïs occ sept val v
surnager

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
boycott

boicotejar /boj.ko.teˈd͡ʒa/ /boj.ko.teˈd͡ʒaɾ/ /boj.ko.teˈʒa/ /boj.ko.təˈd͡ʒa/ /buj.ku.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boicotege boicotegem boicotegen boicoteges boicotegessen boicotegesses boicotegessin boicotegessis boicotegeu boicotegi boicotegin boicotegis boicotegés boicotegéssem boicotegésseu boicotegéssim boicotegéssiu boicotegí boicoteig boicoteja boicotejada boicotejades boicotejam boicotejant boicotejar boicotejara boicotejaran boicotejarem boicotejaren boicotejares boicotejareu boicotejaria boicotejarien boicotejaries boicotejarà boicotejaràs boicotejaré boicotejaríem boicotejaríeu boicotejassen boicotejasses boicotejassin boicotejassis boicotejat boicotejats boicotejau boicotejava boicotejaven boicotejaves boicotejo boicotejà boicotejàrem boicotejàreu boicotejàs boicotejàssem boicotejàsseu boicotejàssim boicotejàssiu boicotejàvem boicotejàveu occ val v
boycotter

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
fou

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
brouillard
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirina /bojˈɾi.na/ /bojˈɾi.nə/ /bujˈɾi.nə/ n fem
brumasse

boirosament /bojˌɾo.zaˈmen/ /bojˌɾo.zaˈment/ /bojˌɾo.zəˈment/ /bujˌɾo.zəˈmen/ adv
brumeusement

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
buis

boixar /bojˈʃa/ /bojˈʃaɾ/ /boˈʃa/ /buˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boix boixa boixada boixades boixam boixant boixar boixara boixaran boixarem boixaren boixares boixareu boixaria boixarien boixaries boixarà boixaràs boixaré boixaríem boixaríeu boixassen boixasses boixassin boixassis boixat boixats boixau boixava boixaven boixaves boixe boixem boixen boixes boixessen boixesses boixessin boixessis boixeu boixi boixin boixis boixo boixà boixàrem boixàreu boixàs boixàssem boixàsseu boixàssim boixàssiu boixàvem boixàveu boixés boixéssem boixésseu boixéssim boixéssiu boixí occ sept val v
boucher
Tapar un forat amb una boixa.

boixeda /bojˈʃe.ða/ /boˈʃe.ða/ /boˈʃə.ðə/ /buˈʃɛ.ðə/ n fem
buxaie

bojament /ˌbɔ.d͡ʒaˈmen/ /ˌbɔ.d͡ʒaˈment/ /ˌbɔ.ʒaˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈment/ adv
follement

bol n masc
bol
Argila ferruginosa de coloració rogenca.
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
balle boule

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
balle
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
balle boule
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bola aixecada n fem
balle soulevée

bola d'atac n fem
bille de choc

bola fixada n fem
boule visée

bola injugable n fem
balle injouable

bola moguda n fem
balle déplacée

bola nul·la n fem
boule morte

bola perduda n fem
balle perdue

bola provisional n fem
balle provisoire

bola tallada n fem
balle coupée

bolcar /boɫˈka/ /boɫˈkaɾ/ /buɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bolc bolca bolcada bolcades bolcam bolcant bolcar bolcara bolcaran bolcarem bolcaren bolcares bolcareu bolcaria bolcarien bolcaries bolcarà bolcaràs bolcaré bolcaríem bolcaríeu bolcassen bolcasses bolcassin bolcassis bolcat bolcats bolcau bolcava bolcaven bolcaves bolco bolcà bolcàrem bolcàreu bolcàs bolcàssem bolcàsseu bolcàssim bolcàssiu bolcàvem bolcàveu bolque bolquem bolquen bolques bolquessen bolquesses bolquessin bolquessis bolqueu bolqui bolquin bolquis bolqués bolquéssem bolquésseu bolquéssim bolquéssiu bolquí occ sept val v
renverser
(transitiu) Tombar a un costat.
chavirer
(intransitiu) Caure de costat.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
champignon
Fong, floridura.

boletaire /bo.ɫeˈtaj.ɾe/ /bu.ɫəˈtaj.ɾə/ n neut
chercher de champignons

bolig /boˈɫit͡ʃ/ /buˈɫit͡ʃ/ n masc
bouchon

bolina /boˈɫi.na/ /boˈɫi.nə/ /buˈɫi.nə/ n fem
bouline

bolinao /bo.ɫiˈna.o/ n masc
bolinao

bollar /boˈʎa/ /boˈʎaɾ/ /buˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boll bolla bollada bollades bollam bollant bollar bollara bollaran bollarem bollaren bollares bollareu bollaria bollarien bollaries bollarà bollaràs bollaré bollaríem bollaríeu bollassen bollasses bollassin bollassis bollat bollats bollau bollava bollaven bollaves bolle bollem bollen bolles bollessen bollesses bollessin bollessis bolleu bolli bollin bollis bollo bollà bollàrem bollàreu bollàs bollàssem bollàsseu bollàssim bollàssiu bollàvem bollàveu bollés bolléssem bollésseu bolléssim bolléssiu bollí occ sept val v
buller
Marcar amb una bolla una mercaderia, especialment tèxtil.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
couche-culotte

bolquers /boɫˈkes/ /boɫˈkeɾs/ /buɫˈkes/ n masc
couches

bol·lard /boɫˈɫaɾt/ /buɫˈɫart/ n masc
bollard

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
stylo à bille stylo

bomba /ˈbom.ba/ n fem
pompe bombe
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
Màquina hidràulica que serveix per apagar incendis.
bombe
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.
(futbol americà) Passada llarga i alta dirigida a un receptor que fa una correguda llarga.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bomb bomba bombada bombades bombam bombant bombar bombara bombaran bombarem bombaren bombares bombareu bombaria bombarien bombaries bombarà bombaràs bombaré bombaríem bombaríeu bombassen bombasses bombassin bombassis bombat bombats bombau bombava bombaven bombaves bombe bombem bomben bombes bombessen bombesses bombessin bombessis bombeu bombi bombin bombis bombo bombà bombàrem bombàreu bombàs bombàssem bombàsseu bombàssim bombàssiu bombàvem bombàveu bombés bombéssem bombésseu bombéssim bombéssiu bombí occ sept val v
pomper
Fer anar la bomba per a treure aigua.
lober
(esports de pilota) Llançar la pilota o la bola en sentit ascendent de manera que descrigui una paràbola pronunciada.
bomber
(pronominal) Corbar-se com una bomba o volta.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
bombarde
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.
Instrument aeròfon antic, de llengüeta doble, de la família de les xeremies.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
bombardement

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombardege bombardegem bombardegen bombardeges bombardegessen bombardegesses bombardegessin bombardegessis bombardegeu bombardegi bombardegin bombardegis bombardegés bombardegéssem bombardegésseu bombardegéssim bombardegéssiu bombardegí bombardeig bombardeja bombardejada bombardejades bombardejam bombardejant bombardejar bombardejara bombardejaran bombardejarem bombardejaren bombardejares bombardejareu bombardejaria bombardejarien bombardejaries bombardejarà bombardejaràs bombardejaré bombardejaríem bombardejaríeu bombardejassen bombardejasses bombardejassin bombardejassis bombardejat bombardejats bombardejau bombardejava bombardejaven bombardejaves bombardejo bombardejà bombardejàrem bombardejàreu bombardejàs bombardejàssem bombardejàsseu bombardejàssim bombardejàssiu bombardejàvem bombardejàveu occ sept val v
bombarder
Llançar bombes.

bombardí /bom.baɾˈði/ /bom.bəɾˈði/ /bum.bərˈdi/ /bum.bərˈði/ n masc
bugle ténor

bombardó /bom.baɾˈðo/ /bum.bərˈdo/ n masc
bombardon

bombat /bomˈbat/ /bumˈbat/ adj
bombé

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
pompier

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
ampoule lampe

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
grosse caisse
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.
rue
Caixa giratòria que conté números per treure a l'atzar.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
bulle
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bombollege bombollegem bombollegen bombolleges bombollegessen bombollegesses bombollegessin bombollegessis bombollegeu bombollegi bombollegin bombollegis bombollegés bombollegéssem bombollegésseu bombollegéssim bombollegéssiu bombollegí bombolleig bombolleja bombollejada bombollejades bombollejam bombollejant bombollejar bombollejara bombollejaran bombollejarem bombollejaren bombollejares bombollejareu bombollejaria bombollejarien bombollejaries bombollejarà bombollejaràs bombollejaré bombollejaríem bombollejaríeu bombollejassen bombollejasses bombollejassin bombollejassis bombollejat bombollejats bombollejau bombollejava bombollejaven bombollejaves bombollejo bombollejà bombollejàrem bombollejàreu bombollejàs bombollejàssem bombollejàsseu bombollejàssim bombollejàssiu bombollejàvem bombollejàveu occ sept val v
bouillonner

bombona /bomˈbo.na/ /bomˈbo.nə/ /bumˈbo.nə/ n fem
bonbonne
Recipient metàl·lic per a l'envasament de gasos liquats.

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
bonbon

bon /ˈbɔn/ adj masc
bon
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon Nadal Interjection
joyeux Noël

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
joyeux Noël et bonne année

bon dia Interjection
bonjour

bon vespre Interjection
bonsoir

bona /ˈbo.nə/ /ˈbɔ.na/ /ˈbɔ.nɔ/ /ˈbɔ.nə/ Interjection
bonne

bona nit Interjection
bonne soirée bonne nuit

bona tarda Interjection
bonjour

bonament /ˌbo.nəˈmen/ /ˌbɔ.naˈmen/ /ˌbɔ.naˈment/ /ˌbɔ.nəˈmen/ /ˌbɔ.nəˈment/ adv
bonnement

bonapartista /bo.na.paɾˈtis.ta/ /bo.na.paɾˈtis.te/ /bo.nə.pəɾˈtis.tə/ /bu.nə.pərˈtis.tə/ adj
bonapartiste
Relatiu o pertanyen a l'emperador francès Napoleó Bonaparte.

bonapartista /bo.na.paɾˈtis.ta/ /bo.na.paɾˈtis.te/ /bo.nə.pəɾˈtis.tə/ /bu.nə.pərˈtis.tə/ n neut
bonapartiste
Seguidor de l'emperador francès Napoleó Bonaparte o de la seva política.

bondadosament /bon.daˌðo.zaˈmen/ /bon.daˌðo.zaˈment/ /bon.dəˌðo.zəˈment/ /bun.dəˌðo.zəˈmen/ adv
bonnement

bondadós /bon.daˈðos/ /bon.dəˈðos/ /bun.dəˈðos/ adj masc
bénévole

bongos /ˈboŋ.gos/ /ˈboŋ.gus/ n masc
bongos

bonhomia /bo.noˈmi.a/ /bo.noˈmi.ə/ /bu.nuˈmi.ə/ n fem
bonhomie

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
beau

bonificar /bo.ni.fiˈka/ /bo.ni.fiˈkaɾ/ /bu.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bonific bonifica bonificada bonificades bonificam bonificant bonificar bonificara bonificaran bonificarem bonificaren bonificares bonificareu bonificaria bonificarien bonificaries bonificarà bonificaràs bonificaré bonificaríem bonificaríeu bonificassen bonificasses bonificassin bonificassis bonificat bonificats bonificau bonificava bonificaven bonificaves bonifico bonificà bonificàrem bonificàreu bonificàs bonificàssem bonificàsseu bonificàssim bonificàssiu bonificàvem bonificàveu bonifique bonifiquem bonifiquen bonifiques bonifiquessen bonifiquesses bonifiquessin bonifiquessis bonifiqueu bonifiqui bonifiquin bonifiquis bonifiqués bonifiquéssem bonifiquésseu bonifiquéssim bonifiquéssiu bonifiquí occ sept val v
bonifier
Fer bona una cosa o millorar-la.

bonior /bo.niˈo/ /bo.niˈoɾ/ /bu.niˈo/ n fem
bourdonnement

bonir /boˈni/ /boˈniɾ/ /buˈni/ bal boneix boneixen boneixes boneixi boneixin boneixis boneixo bonesc bonesqui bonesquin bonesquis bonia bonida bonides bonien bonies boniguem bonigueu bonim bonint bonir bonira boniran bonirem boniren bonires bonireu boniria bonirien boniries bonirà boniràs boniré boniríem boniríeu bonisc bonisca bonisquen bonisques bonissen bonisses bonissin bonissis bonit bonits boniu bonix bonixen bonixes bonixo boní boníem boníeu bonírem boníreu bonís boníssem bonísseu boníssim boníssiu n-occ occ sept val v
bourdonner

bonisme /boˈniz.me/ /boˈniz.mə/ /buˈniz.mə/ n masc
bonnisme

bonista /boˈnis.ta/ /boˈnis.te/ /boˈnis.tə/ /buˈnis.tə/ n neut
obligataire
Inversor en bons.

bony n masc
bosse
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

bonítol /boˈni.toɫ/ /buˈni.tuɫ/ n masc
bonite à dos rayé

bonítol llis n masc
palomète

booleà /bu.ɫeˈa/ adj masc
booléen

boqueta /boˈke.ta/ /boˈkə.tə/ /buˈkɛ.tə/ n fem
petite bouche

boquir /boˈki/ /boˈkiɾ/ /buˈki/ bal boqueix boqueixen boqueixes boqueixi boqueixin boqueixis boqueixo boquesc boquesqui boquesquin boquesquis boquia boquida boquides boquien boquies boquiguem boquigueu boquim boquint boquir boquira boquiran boquirem boquiren boquires boquireu boquiria boquirien boquiries boquirà boquiràs boquiré boquiríem boquiríeu boquisc boquisca boquisquen boquisques boquissen boquisses boquissin boquissis boquit boquits boquiu boquix boquixen boquixes boquixo boquí boquíem boquíeu boquírem boquíreu boquís boquíssem boquísseu boquíssim boquíssiu n-occ occ sept val v
couvrir

bor n masc
bore

bora /ˈbo.ɾa/ /ˈbɔ.ɾə/ n masc
grotte

borbollar /bor.βoˈʎa/ /boɾ.boˈʎa/ /boɾ.boˈʎaɾ/ /boɾ.βoˈʎa/ /bur.buˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. borbolla borbollada borbollades borbollant borbollar borbollara borbollaran borbollarem borbollaren borbollares borbollareu borbollaria borbollarien borbollaries borbollarà borbollaràs borbollaré borbollaríem borbollaríeu borbollassen borbollasses borbollat borbollats borbollava borbollaven borbollaves borbolle borbollem borbollen borbolles borbollessen borbollesses borbollessin borbollessis borbolleu borbolli borbollin borbollis borbollo borbollà borbollàrem borbollàreu borbollàssem borbollàsseu borbollàvem borbollàveu borbollés borbolléssem borbollésseu borbolléssim borbolléssiu borbollí occ sept val val (1) v
bouillonner
Un líquid, fer borbolls, fer bombolles en la superfície.

bord /ˈbort/ adj masc
bâtard
Nascut d'uns pares no casats.
Branques noves d'un arbre que surten de la part de baix de la soca i no són d'aprofitament per fer fruit.
sauvage
Arbre silvestre, que no s'ha empeltat mai i produeix fruits de poc aprofitament.

bord /ˈbort/ n masc
bord
Costat d'un vaixell.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ n fem
bastingage
(nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

bordada /boɾˈða.ða/ /boɾˈða.ðə/ /burˈda.ðə/ /burˈða.ðə/ n fem
bordée
(nàutica) Camí que fa un veler entre dues virades quan navega de bolina contra vent.
aboiement
Acció de bordar amenaçadorament.

bordadissa /boɾ.ðaˈði.sa/ /boɾ.ðəˈði.sə/ /bur.dəˈði.sə/ /bur.ðəˈði.sə/ n fem
aboiements

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bord borda bordada bordades bordam bordant bordar bordara bordaran bordarem bordaren bordares bordareu bordaria bordarien bordaries bordarà bordaràs bordaré bordaríem bordaríeu bordassen bordasses bordassin bordassis bordat bordats bordau bordava bordaven bordaves borde bordem borden bordes bordessen bordesses bordessin bordessis bordeu bordi bordin bordis bordo bordà bordàrem bordàreu bordàs bordàssem bordàsseu bordàssim bordàssiu bordàvem bordàveu bordés bordéssem bordésseu bordéssim bordéssiu bordí occ sept val v
aboyer

bordegàs /boɾ.ðeˈɣas/ /boɾ.ðəˈɣas/ /bur.ðəˈɣas/ n masc
enfant

bordejar /bor.ðeˈʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bur.dəˈʒa/ /bur.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bordege bordegem bordegen bordeges bordegessen bordegesses bordegessin bordegessis bordegeu bordegi bordegin bordegis bordegés bordegéssem bordegésseu bordegéssim bordegéssiu bordegí bordeig bordeja bordejada bordejades bordejam bordejant bordejar bordejara bordejaran bordejarem bordejaren bordejares bordejareu bordejaria bordejarien bordejaries bordejarà bordejaràs bordejaré bordejaríem bordejaríeu bordejassen bordejasses bordejassin bordejassis bordejat bordejats bordejau bordejava bordejaven bordejaves bordejo bordejà bordejàrem bordejàreu bordejàs bordejàssem bordejàsseu bordejàssim bordejàssiu bordejàvem bordejàveu occ sept val v
louvoyer

bordeus /boɾˈðews/ /burˈðews/ n masc
bordeaux

borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ n masc
bourgogne

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
bourdon
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.
casse-pied
(figurat) Persona que no para de voltar tot xerrant i fent nosa.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
gland

bornar /borˈna/ /boɾˈna/ /boɾˈnaɾ/ /burˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) born borna bornada bornades bornam bornant bornar bornara bornaran bornarem bornaren bornares bornareu bornaria bornarien bornaries bornarà bornaràs bornaré bornaríem bornaríeu bornassen bornasses bornassin bornassis bornat bornats bornau bornava bornaven bornaves borne bornem bornen bornes bornessen bornesses bornessin bornessis borneu borni bornin bornis borno bornà bornàrem bornàreu bornàs bornàssem bornàsseu bornàssim bornàssiu bornàvem bornàveu bornés bornéssem bornésseu bornéssim bornéssiu borní occ sept val v
voltiger
Girar, donar voltes d’un costat a l’altre.

borni /ˈbor.ni/ /ˈbɔr.ni/ bòrnia adj masc
borgne

borradura /bo.raˈðu.ɾa/ /bu.rəˈðu.ɾə/ n fem
rougeur

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
bourrache

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
cuite
(informal) embriaguesa

borrissol /bo.riˈsɔɫ/ /bu.riˈsɔɫ/ n masc
lanugo

borronar /bo.roˈna/ /bo.roˈnaɾ/ /bu.ruˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) borron borrona borronada borronades borronam borronant borronar borronara borronaran borronarem borronaren borronares borronareu borronaria borronarien borronaries borronarà borronaràs borronaré borronaríem borronaríeu borronassen borronasses borronassin borronassis borronat borronats borronau borronava borronaven borronaves borrone borronem borronen borrones borronessen borronesses borronessin borronessis borroneu borroni borronin borronis borrono borronà borronàrem borronàreu borronàs borronàssem borronàsseu borronàssim borronàssiu borronàvem borronàveu borronés borronéssem borronésseu borronéssim borronéssiu borroní occ sept val v
boutonner

borrufa /boˈru.fa/ /boˈru.fə/ /buˈru.fə/ n fem
bourrasque de neige

borràs /boˈras/ /buˈras/ n masc
bourras

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
bourse

bosc n masc
forêt bois

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
Bosnien
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
bosnien
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bosquerol /bos.keˈɾɔɫ/ /bos.kəˈɾɔɫ/ /bus.kəˈɾɔɫ/ adj masc
montagnard

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
sac
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.
bosse
(nàutica) Corda curta fermada a coberta per a subjectar per l'altre extrem un altre cap.
enclave
(futbol americà) Zona del voltant del quarterback compresa entre la línia ofensiva i els corredors, que els atacants protegeixen al començament de cada intent per evitar que els defensors plaquin el quarterback.

bossa d'aigua calenta n fem
bouillotte

bossa de golf n fem
sac de golf

bossell /boˈseʎ/ /buˈseʎ/ n masc
tore

bossut /boˈsut/ /buˈsut/ adj masc
bosselé

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
boson

bot n masc
outre
Recipient de cuir, originalment de boc per a contenir vi.
bond
Salt enlaire amb un impuls ràpid.
Moviment elàstic d’un cos que en topar és llançat enlaire.
canot
Embarcació petita sense coberta.
bot
(informàtica) Programa informàtic dissenyat per a completar tasques d’assistència, especialment quan opera com un usuari.
môle
Peix (Mola mola) de la família els mòlids, de color gris i textura aspra, de cos discoïdal aplanat, però que s'unfla com un globus com a sistema de defensa.
Peix subtropical de la família dels diodòntids. (Chilomycterus reticulatus)
(peixos) ballesta

bot a l'esquerra n masc
bond à gauche

bot alt n masc
dribble de débordement

bot baix n masc
dribble bas

bot bombat n masc
rebond vertical

bot corregut n masc
haut du rebond

bot curt n masc
rebond court

bot desviat n masc
faux rebond

bot natural n masc
rebond normal

bot recte n masc
rebond droit

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
botte
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.
manchette
Doblec que es fa a l'extrem de la màniga.

bota de pluja n fem
botte de pluie

botaló /bo.taˈɫo/ /bo.təˈɫo/ /bu.təˈɫo/ n masc
flèche

botar /boˈta/ /boˈtaɾ/ /buˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bot bota botada botades botam botant botar botara botaran botarem botaren botares botareu botaria botarien botaries botarà botaràs botaré botaríem botaríeu botassen botasses botassin botassis botat botats botau botava botaven botaves bote botem boten botes botessen botesses botessin botessis boteu boti botin botis boto botà botàrem botàreu botàs botàssem botàsseu botàssim botàssiu botàvem botàveu botés botéssem botésseu botéssim botéssiu botí occ sept val v
bondir
(esports de pilota) Fer, la pilota o la bola, un o més moviments lliures a conseqüència d'un nombre igual d'impactes contra el camp de joc.

botavant /ˌbo.taˈvant/ /ˌbo.taˈβan/ /ˌbo.təˈvan/ /ˌbo.təˈvant/ /ˌbo.təˈβan/ n masc
bute
Instrument de què se serveixen els ferrers per aplanar el casc dels animals quan els ferren. Consisteix en una espècie de pala de ferro acerada, esmolada del cap, amb les vores del costat girades amunt, i un mànec del mateix ferro al darrere en figura de set, al qual s'hi junta altre de fusta que serveix per agafar i manejar l'instrument.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
tonnelier
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

boterut /bo.teˈɾut/ /bo.təˈɾut/ /bu.təˈɾut/ adj masc
bombé
Que té forma de bot o de bóta.
trapu
Baix i gras.

botifarra /bo.tiˈfa.rə/ /bu.tiˈfa.rə/ n fem
saucisse
(aliments) Embotit de budell gros farcit de carn de porc trinxada i adobada.
bras d'honneur
Gest obscè de menyspreu fet doblegant el braç alçat mentre s’hi recolza la mà de l’altre braç.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
magasin

botiguer /bo.tiˈɣe/ /bo.tiˈɣeɾ/ /bu.tiˈɣe/ n masc
commerçant

botija /boˈti.d͡ʒa/ /boˈti.ʒa/ /boˈti.ʒə/ /buˈti.ʒə/ n fem
cruche

botiller n masc
assistant technique

botir /boˈti/ /boˈtiɾ/ /buˈti/ bal boteix boteixen boteixes boteixi boteixin boteixis boteixo botesc botesqui botesquin botesquis botia botida botides botien boties botiguem botigueu botim botint botir botiran botirem botiren botires botireu botiria botirien botiries botirà botiràs botiré botiríem botiríeu botissen botisses botissin botissis botit botits botiu botí botíem botíeu botírem botíreu botís botíssem botísseu botíssim botíssiu sept v
gonfler
(central, septentrional) Causar tibantor a causa de l'augment de volum.
expulser
(balear) Ser llançat amb força.

botja pudent n fem
armoise blanche

botonada /bo.toˈna.ða/ /bo.toˈna.ðə/ /bu.tuˈna.ðə/ n fem
boutons

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. botona botonada botonades botonant botonar botonara botonaran botonarem botonaren botonares botonareu botonaria botonarien botonaries botonarà botonaràs botonaré botonaríem botonaríeu botonassen botonasses botonat botonats botonava botonaven botonaves botone botonem botonen botones botonessen botonesses botonessin botonessis botoneu botoni botonin botonis botono botonà botonàrem botonàreu botonàssem botonàsseu botonàvem botonàveu botonés botonéssem botonésseu botonéssim botonéssiu botoní occ sept val val (1) v
boutonner

botoner /bo.toˈne/ /bo.toˈneɾ/ /bu.tuˈne/ n masc
boutonnier

botonera /bo.toˈne.ɾa/ /bo.toˈne.ɾə/ /bu.tuˈne.ɾə/ n fem
boutonnière

botre /ˈbo.tɾe/ /ˈbo.tɾə/ bot botem boten botent boteren boteres botessen botesses botessin botessis boteu boti botia botien boties botin botis boto botran botre botrem botreu botria botrien botries botrà botràs botré botríem botríeu bots botuda botudes botut botuts boté botérem botéreu botés botéssem botésseu botéssim botéssiu botí botíem botíeu sept v
bondir

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
botulisme

botxes /ˈbo.t͡ʃes/ /ˈbo.t͡ʃəs/ n fem
boule lyonnaise

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
bourreau

botzina /boˈd͡zi.na/ /boˈd͡zi.nə/ /buˈd͡zi.nə/ n fem
﻿botzina
Instrument de vent de forma cònica amb embocadura usat per a fer senyals.
klaxon
Avisador acústic, típicament d’un automòbil, que transforma l’energia en sonora i l’amplifica.

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ adj
botanique
Relatiu a l'estudi de les plantes.

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
botaniste
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botanique

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
butin

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
bouton touche

botó de direcció n masc
touche directionnelle

botó de puny n masc
bouton de manchette

bou n masc
bœuf taureau
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boval /boˈvaɫ/ /boˈβaɫ/ /buˈvaɫ/ /buˈβaɫ/ n
bouverie
Estable de bous.

boval /boˈvaɫ/ /boˈβaɫ/ /buˈvaɫ/ /buˈβaɫ/ n masc
bobal
Varietat de cep originari de la Plana d’Utiel.
Raïm negre menut i amb els grans mitjans o grossos.

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ adj masc
bovin

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
bowling boulodrome
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

bowling de deu n masc
bowling

bowling de nou n masc
jeu à neuf quilles

box del batedor n masc
emplacement du batteur

box del guia n masc
emplacement de l'instructeur

box del receptor n masc
emplacement du receveur

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
boxe pugilat

boxejar /bok.seˈd͡ʒa/ /bok.seˈd͡ʒaɾ/ /bok.seˈʒa/ /bok.səˈd͡ʒa/ /buk.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boxege boxegem boxegen boxeges boxegessen boxegesses boxegessin boxegessis boxegeu boxegi boxegin boxegis boxegés boxegéssem boxegésseu boxegéssim boxegéssiu boxegí boxeig boxeja boxejada boxejades boxejam boxejant boxejar boxejara boxejaran boxejarem boxejaren boxejares boxejareu boxejaria boxejarien boxejaries boxejarà boxejaràs boxejaré boxejaríem boxejaríeu boxejassen boxejasses boxejassin boxejassis boxejat boxejats boxejau boxejava boxejaven boxejaves boxejo boxejà boxejàrem boxejàreu boxejàs boxejàssem boxejàsseu boxejàssim boxejàssiu boxejàvem boxejàveu occ sept val v
boxer

boà /boˈa/ /buˈa/ n masc
boa

boç /ˈbos/ n masc
muselière

bracejar /bɾa.seˈd͡ʒa/ /bɾa.seˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.seˈʒa/ /bɾə.səˈd͡ʒa/ /bɾə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bracege bracegem bracegen braceges bracegessen bracegesses bracegessin bracegessis bracegeu bracegi bracegin bracegis bracegés bracegéssem bracegésseu bracegéssim bracegéssiu bracegí braceig braceja bracejada bracejades bracejam bracejant bracejar bracejara bracejaran bracejarem bracejaren bracejares bracejareu bracejaria bracejarien bracejaries bracejarà bracejaràs bracejaré bracejaríem bracejaríeu bracejassen bracejasses bracejassin bracejassis bracejat bracejats bracejau bracejava bracejaven bracejaves bracejo bracejà bracejàrem bracejàreu bracejàs bracejàssem bracejàsseu bracejàssim bracejàssiu bracejàvem bracejàveu occ sept val v
agiter les bras
Moure els braços, agitar-los.
brasser
(nàutica) Estirar el cap que subjecta les vares per fer girar les veles.
écarter les bras
(pilota basca) Separar els braços del cos en entrar a la pilota.

bradicàrdia /bɾa.ðiˈkaɾ.ði.a/ n masc
bradycardie

bradilèxia /ˌbɾa.ðiˈɫɛk.si.a/ /ˌbɾa.ðiˈɫɛk.si.ə/ n fem
bradylexie

braga /ˈbɾa.ɣa/ /ˈbɾa.ɣə/ n fem
brayer

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
mamelle

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
brayette
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
braiment rugissement
Crit de l'ase, del lleó.
hurlement
Crit molt fort.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bram brama bramada bramades bramam bramant bramar bramara bramaran bramarem bramaren bramares bramareu bramaria bramarien bramaries bramarà bramaràs bramaré bramaríem bramaríeu bramassen bramasses bramassin bramassis bramat bramats bramau bramava bramaven bramaves brame bramem bramen brames bramessen bramesses bramessin bramessis brameu brami bramin bramis bramo bramà bramàrem bramàreu bramàs bramàssem bramàsseu bramàssim bramàssiu bramàvem bramàveu bramés braméssem bramésseu braméssim braméssiu bramí occ sept val v
braire rugir
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.
hurler
Parlar amb grans crits les persones.
rugir
Fer soroll una tempesta, la mar.

bramul /bɾaˈmuɫ/ /bɾəˈmuɫ/ n masc
beuglement
Crit del bou, de la vaca, de l’elefant.
rugissement
Soroll fort de vent, de tempesta, de la mar.

bramular /bɾa.muˈɫa/ /bɾa.muˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bramul bramula bramulada bramulades bramulam bramulant bramular bramulara bramularan bramularem bramularen bramulares bramulareu bramularia bramularien bramularies bramularà bramularàs bramularé bramularíem bramularíeu bramulassen bramulasses bramulassin bramulassis bramulat bramulats bramulau bramulava bramulaven bramulaves bramule bramulem bramulen bramules bramulessen bramulesses bramulessin bramulessis bramuleu bramuli bramulin bramulis bramulo bramulà bramulàrem bramulàreu bramulàs bramulàssem bramulàsseu bramulàssim bramulàssiu bramulàvem bramulàveu bramulés bramuléssem bramulésseu bramuléssim bramuléssiu bramulí occ sept val v
meugler
Fer crits el bou, la vaca.
mugir
Bramar intensament una tempesta, la mar.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
branche
Divisió del tronc d'un arbre.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ n masc
jambage
Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

brancar /bɾaŋˈka/ /bɾaŋˈkaɾ/ /bɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) branc branca brancada brancades brancam brancant brancar brancara brancaran brancarem brancaren brancares brancareu brancaria brancarien brancaries brancarà brancaràs brancaré brancaríem brancaríeu brancassen brancasses brancassin brancassis brancat brancats brancau brancava brancaven brancaves branco brancà brancàrem brancàreu brancàs brancàssem brancàsseu brancàssim brancàssiu brancàvem brancàveu branque branquem branquen branques branquessen branquesses branquessin branquessis branqueu branqui branquin branquis branqués branquéssem branquésseu branquéssim branquéssiu branquí occ sept val v
ramifier
(intransitiu) Treure un arbre les branques.
(transitiu) Fer ramificacions d’una canalització amb tubs secundaris.

brancatge /bɾaŋˈka.d͡ʒe/ n masc
branchage

branda /ˈbɾan.da/ /ˈbɾan.də/ n fem
branle

brandada /bɾanˈda.ða/ /bɾənˈda.ðə/ n fem
brandade
Plat amb consistència de puré preparat amb bacallà esmicolat.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brand branda brandada brandades brandam brandant brandar brandara brandaran brandarem brandaren brandares brandareu brandaria brandarien brandaries brandarà brandaràs brandaré brandaríem brandaríeu brandassen brandasses brandassin brandassis brandat brandats brandau brandava brandaven brandaves brande brandem branden brandes brandessen brandesses brandessin brandessis brandeu brandi brandin brandis brando brandà brandàrem brandàreu brandàs brandàssem brandàsseu brandàssim brandàssiu brandàvem brandàveu brandés brandéssem brandésseu brandéssim brandéssiu brandí occ sept val v
brandir
(transitiu) Amenaçar movent una arma o altra cosa contundent que es porta agafada.
sonner
(transitiu) Fer sonar una campana movent-la de forma oscil·latòria.
branler
(intransitiu) Moure’s repetidament d'un costat a l'altre amb moviment oscil·latori.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
brindille

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
braise

brasejar /bɾa.zeˈd͡ʒa/ /bɾa.zeˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.zeˈʒa/ /bɾə.zəˈd͡ʒa/ /bɾə.zəˈʒa/ brasegem brasegen braseges brasegessen brasegesses brasegessin brasegessis brasegeu brasegi brasegin brasegis brasegés brasegéssem brasegésseu brasegéssim brasegéssiu brasegí braseja brasejada brasejades brasejant brasejar brasejaran brasejarem brasejaren brasejares brasejareu brasejaria brasejarien brasejaries brasejarà brasejaràs brasejaré brasejaríem brasejaríeu brasejat brasejats brasejava brasejaven brasejaves brasejo brasejà brasejàrem brasejàreu brasejàvem brasejàveu sept v
brasiller
(transitiu) Passar un aliment per les brases.

brau adj masc
courageux
Valent davant el perill.

bravament /ˌbɾa.vaˈment/ /ˌbɾa.vəˈmen/ /ˌbɾa.vəˈment/ /ˌbɾa.βaˈmen/ /ˌbɾa.βəˈmen/ adv
bravement

bravo /ˈbɾa.vo/ /ˈbɾa.vu/ /ˈbɾa.βo/ /ˈbɾa.βu/ Interjection
bravo

braç n masc
bras
(anatomia) Extremitat superior del cos.
aune
Unitat de longitud, el doble d'un colze.

braç executor n masc
bras lanceur

braçat /bɾaˈsat/ /bɾəˈsat/ n masc
brasée
Quantitat de llenya o similar que es pot agafar amb els braços.

braó /bɾaˈo/ /bɾəˈo/ n masc
épaule
En els quadrúpedes, part final de la cuixa o de l’espatlla.

brea /ˈbɾe.a/ /ˈbɾe.ə/ n fem
poix
Resina obtinguda de la destil·lació de la fusta de les coníferes, emprada en medicina com a antisèptic.
Substància negra emprada per impermeabilitzar els vaixells de fusta.

brega /ˈbɾe.ɣa/ /ˈbɾə.ɣə/ /ˈbɾɛ.ɣə/ n fem
badiner chicaner mélée
Disputa, lluita per obtenir alguna cosa.
badinage badiner chicaner
Bulla, tabola que es fa per a celebrar alguna cosa.

bregar /bɾeˈɣa/ /bɾeˈɣaɾ/ /bɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) breg brega bregada bregades bregam bregant bregar bregara bregaran bregarem bregaren bregares bregareu bregaria bregarien bregaries bregarà bregaràs bregaré bregaríem bregaríeu bregassen bregasses bregassin bregassis bregat bregats bregau bregava bregaven bregaves brego bregue breguem breguen bregues breguessen breguesses breguessin breguessis bregueu bregui breguin breguis bregués breguéssem breguésseu breguéssim breguéssiu breguí bregà bregàrem bregàreu bregàs bregàssem bregàsseu bregàssim bregàssiu bregàvem bregàveu occ sept val v
lutter
(intransitiu) Lluitar per la possessió d'alguna cosa.
broyer
(transitiu) Trencar el cànem o lli per treure'n el fil.

breguejar /bɾe.ɣeˈd͡ʒa/ /bɾe.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /bɾe.ɣeˈʒa/ /bɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /bɾə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) breguege breguegem breguegen bregueges breguegessen breguegesses breguegessin breguegessis breguegeu breguegi breguegin breguegis breguegés breguegéssem breguegésseu breguegéssim breguegéssiu breguegí bregueig bregueja breguejada breguejades breguejam breguejant breguejar breguejara breguejaran breguejarem breguejaren breguejares breguejareu breguejaria breguejarien breguejaries breguejarà breguejaràs breguejaré breguejaríem breguejaríeu breguejassen breguejasses breguejassin breguejassis breguejat breguejats breguejau breguejava breguejaven breguejaves breguejo breguejà breguejàrem breguejàreu breguejàs breguejàssem breguejàsseu breguejàssim breguejàssiu breguejàvem breguejàveu occ sept val v
chamailler

brema /ˈbɾe.ma/ /ˈbɾə.mə/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
brème
Espècie de peix de la família dels ciprínids (Abramis brama).

brenya n fem
terrain

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
rayon rayon de miel

bressar /bɾeˈsa/ /bɾeˈsaɾ/ /bɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bres bressa bressada bressades bressam bressant bressar bressara bressaran bressarem bressaren bressares bressareu bressaria bressarien bressaries bressarà bressaràs bressaré bressaríem bressaríeu bressassen bressasses bressassin bressassis bressat bressats bressau bressava bressaven bressaves bresse bressem bressen bresses bressessen bressesses bressessin bressessis bresseu bressi bressin bressis bresso bressà bressàrem bressàreu bressàs bressàssem bressàsseu bressàssim bressàssiu bressàvem bressàveu bressés bresséssem bressésseu bresséssim bresséssiu bressí occ sept val v
bercer

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
berceau
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
brèche
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.
Massa rocosa de fragments de cairells units per un ciment natural.
écart
(castellanisme) fractura, divisió, escletxa (diferència entre dos valors socials)

bretó adj masc
breton
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
breton
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
bref
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
bref
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

breument /ˌbɾewˈmen/ /ˌbɾewˈment/ adv
brièvement

brevetat /bɾe.veˈtat/ /bɾe.βeˈtat/ /bɾə.vəˈtat/ /bɾə.βəˈtat/ n fem
brièveté
Curta extensió o duració.

brial /bɾiˈaɫ/ n masc
bliaut
(històric) Vestit femení de tela fina des de la cintura fins als peus.

bricbarca /bɾiɡˈbar.kə/ /bɾiɡˈbaɾ.ka/ n
barque

bricolar /bɾi.koˈɫa/ /bɾi.koˈɫaɾ/ /bɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bricol bricola bricolada bricolades bricolam bricolant bricolar bricolaran bricolarem bricolaren bricolares bricolareu bricolaria bricolarien bricolaries bricolarà bricolaràs bricolaré bricolaríem bricolaríeu bricolassen bricolasses bricolassin bricolassis bricolat bricolats bricolau bricolava bricolaven bricolaves bricole bricolem bricolen bricoles bricolessen bricolesses bricolessin bricolessis bricoleu bricoli bricolin bricolis bricolo bricolà bricolàrem bricolàreu bricolàs bricolàssem bricolàsseu bricolàssim bricolàssiu bricolàvem bricolàveu bricolés bricoléssem bricolésseu bricoléssim bricoléssiu bricolí occ sept v
bricoler

bricolatge /bɾi.koˈla.d͡ʒe/ /bɾi.kuˈɫa.d͡ʒə/ n masc
bricolage

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
bride
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
brillant
Que brilla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
brillant
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ adv
brillamment

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brill brilla brillada brillades brillam brillant brillar brillara brillaran brillarem brillaren brillares brillareu brillaria brillarien brillaries brillarà brillaràs brillaré brillaríem brillaríeu brillassen brillasses brillassin brillassis brillat brillats brillau brillava brillaven brillaves brille brillem brillen brilles brillessen brillesses brillessin brillessis brilleu brilli brillin brillis brillo brillà brillàrem brillàreu brillàs brillàssem brillàsseu brillàssim brillàssiu brillàvem brillàveu brillés brilléssem brillésseu brilléssim brilléssiu brillí occ sept val v
briller

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brind brinda brindada brindades brindam brindant brindar brindara brindaran brindarem brindaren brindares brindareu brindaria brindarien brindaries brindarà brindaràs brindaré brindaríem brindaríeu brindassen brindasses brindassin brindassis brindat brindats brindau brindava brindaven brindaves brinde brindem brinden brindes brindessen brindesses brindessin brindessis brindeu brindi brindin brindis brindo brindà brindàrem brindàreu brindàs brindàssem brindàsseu brindàssim brindàssiu brindàvem brindàveu brindés brindéssem brindésseu brindéssim brindéssiu brindí occ sept val v
trinquer
Beure a la salut d'algú.
offrir
Oferir alguna cosa voluntàriament.
inviter
(mallorquí, menorquí) Excitar o convidar a gaudir-ne.

brindis n masc
toast

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
brise
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

brisa de mar n fem
brise de mer

brisa de terra n fem
brise de terre

brisar /bɾiˈza/ /bɾiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bris brisa brisada brisades brisam brisant brisar brisara brisaran brisarem brisaren brisares brisareu brisaria brisarien brisaries brisarà brisaràs brisaré brisaríem brisaríeu brisassen brisasses brisassin brisassis brisat brisats brisau brisava brisaven brisaves brise brisem brisen brises brisessen brisesses brisessin brisessis briseu brisi brisin brisis briso brisà brisàrem brisàreu brisàs brisàssem brisàsseu brisàssim brisàssiu brisàvem brisàveu brisés briséssem brisésseu briséssim briséssiu brisí occ sept val v
briser

briós /bɾiˈos/ adj masc
énergique

broc /ˈbɾɔk/ n masc
goulot
El coll estret que tenen algunes eines, com garrafes, ampolles, etc.
bec
Espècie de canal en figura de bec que acostumen a tenir els gerros, gerres, pitxers, alambins, setrills i altres eines per què el líquid que contenen surti amb més facilitat i suavitat.
lamperon
El canó o canaleta on es posa el ble per il·luminar en la llumenera i altres trastos semblants.
dévoiement tuyau
El canó dels candelers on s'introdueix la candela.
bobéche
Peça rodona de llauna, cristall o altra matèria que es posa a la boca dels candelers per recollir les cendres que cauen i la cera o seu que es fon.

broca /ˈbɾɔ.ka/ /ˈbɾɔ.kɔ/ /ˈbɾɔ.kə/ n fem
foret
Barra cilíndrica amb un cap tallant giratori que s’usa amb una eina per a foradar.

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
brocart
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brod broda brodada brodades brodam brodant brodar brodara brodaran brodarem brodaren brodares brodareu brodaria brodarien brodaries brodarà brodaràs brodaré brodaríem brodaríeu brodassen brodasses brodassin brodassis brodat brodats brodau brodava brodaven brodaves brode brodem broden brodes brodessen brodesses brodessin brodessis brodeu brodi brodin brodis brodo brodà brodàrem brodàreu brodàs brodàssem brodàsseu brodàssim brodàssiu brodàvem brodàveu brodés brodéssem brodésseu brodéssim brodéssiu brodí occ sept val v
broder

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
broderie

brogir /bɾoˈd͡ʒi/ /bɾoˈd͡ʒiɾ/ /bɾoˈʒi/ /bɾuˈʒi/ bal brogeix brogeixen brogeixes brogeixi brogeixin brogeixis brogeixo brogesc brogesqui brogesquin brogesquis brogia brogida brogides brogien brogies brogiguem brogigueu brogim brogint brogir brogira brogiran brogirem brogiren brogires brogireu brogiria brogirien brogiries brogirà brogiràs brogiré brogiríem brogiríeu brogisc brogisca brogisquen brogisques brogissen brogisses brogissin brogissis brogit brogits brogiu brogix brogixen brogixes brogixo brogí brogíem brogíeu brogírem brogíreu brogís brogíssem brogísseu brogíssim brogíssiu n-occ occ sept val v
gronder

broida /ˈbɾɔj.ða/ /ˈbɾɔj.ðɔ/ /ˈbɾɔj.ðə/ n fem
aurone

brollador /bɾo.ʎaˈðo/ /bɾo.ʎaˈðoɾ/ /bɾo.ʎəˈðo/ /bɾu.ʎəˈðo/ n masc
source

brollar /bɾoˈʎa/ /bɾoˈʎaɾ/ /bɾuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) broll brolla brollada brollades brollam brollant brollar brollara brollaran brollarem brollaren brollares brollareu brollaria brollarien brollaries brollarà brollaràs brollaré brollaríem brollaríeu brollassen brollasses brollassin brollassis brollat brollats brollau brollava brollaven brollaves brolle brollem brollen brolles brollessen brollesses brollessin brollessis brolleu brolli brollin brollis brollo brollà brollàrem brollàreu brollàs brollàssem brollàsseu brollàssim brollàssiu brollàvem brollàveu brollés brolléssem brollésseu brolléssim brolléssiu brollí occ sept val v
jaillir
L’aigua, sortir impetuosament de terra, d’una font.

brom n masc
brome

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
brume
Boira poc espessa.
taret
Mol·lusc marí lamel·libranqui (Teredo navalis).
plaisanterie
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromadora /bɾo.maˈðo.ɾa/ /bɾo.məˈðo.ɾə/ /bɾu.məˈðo.ɾə/ n fem
écumoire

bromeig /bɾoˈmet͡ʃ/ /bɾoˈmət͡ʃ/ /bɾuˈmɛt͡ʃ/ n masc
brumasse

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bromege bromegem bromegen bromeges bromegessen bromegesses bromegessin bromegessis bromegeu bromegi bromegin bromegis bromegés bromegéssem bromegésseu bromegéssim bromegéssiu bromegí bromeig bromeja bromejada bromejades bromejam bromejant bromejar bromejara bromejaran bromejarem bromejaren bromejares bromejareu bromejaria bromejarien bromejaries bromejarà bromejaràs bromejaré bromejaríem bromejaríeu bromejassen bromejasses bromejassin bromejassis bromejat bromejats bromejau bromejava bromejaven bromejaves bromejo bromejà bromejàrem bromejàreu bromejàs bromejàssem bromejàsseu bromejàssim bromejàssiu bromejàvem bromejàveu occ sept val v
plaisanter blaguer

bromista /bɾoˈmis.ta/ /bɾoˈmis.te/ /bɾoˈmis.tə/ /bɾuˈmis.tə/ adj
farceur

bromista /bɾoˈmis.ta/ /bɾoˈmis.te/ /bɾoˈmis.tə/ /bɾuˈmis.tə/ n neut
blagueur

broncodilatador /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðo/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðoɾ/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫə.təˈðo/ /ˌbɾoŋ.ku.ði.ɫə.təˈðo/ n masc
bronchodilatateur
Medicament que dilata i relaxa els bronquis. Normalment se l'utilitza per combatre l'asma.

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
bronche

bronquial /bɾoŋ.kiˈaɫ/ /bɾuŋ.kiˈaɫ/ adj
bronchique

bronquina /bɾoŋˈki.na/ /bɾoŋˈki.nə/ /bɾuŋˈki.nə/ n fem
rixe

bronquiolitis /bɾoŋ.ki.oˈɫi.tis/ /bɾuŋ.ki.uˈɫi.tis/ n fem
bronchiolite

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
bronchite

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ n masc
bronchiole

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
bronze airain

bronzejar /bɾon.zeˈd͡ʒa/ /bɾon.zeˈd͡ʒaɾ/ /bɾon.zeˈʒa/ /bɾon.zəˈd͡ʒa/ /bɾun.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bronzege bronzegem bronzegen bronzeges bronzegessen bronzegesses bronzegessin bronzegessis bronzegeu bronzegi bronzegin bronzegis bronzegés bronzegéssem bronzegésseu bronzegéssim bronzegéssiu bronzegí bronzeig bronzeja bronzejada bronzejades bronzejam bronzejant bronzejar bronzejara bronzejaran bronzejarem bronzejaren bronzejares bronzejareu bronzejaria bronzejarien bronzejaries bronzejarà bronzejaràs bronzejaré bronzejaríem bronzejaríeu bronzejassen bronzejasses bronzejassin bronzejassis bronzejat bronzejats bronzejau bronzejava bronzejaven bronzejaves bronzejo bronzejà bronzejàrem bronzejàreu bronzejàs bronzejàssem bronzejàsseu bronzejàssim bronzejàssiu bronzejàvem bronzejàveu occ sept val v
bronzer
Fer que alguna cosa sembli de bronze.
Fer la pell més morena.

brossa /ˈbɾo.sə/ /ˈbɾɔ.sa/ /ˈbɾɔ.sɔ/ /ˈbɾɔ.sə/ n fem
broussaille
Restes vegetals escampades que s’acumulen en un lloc.
vent
Palla, informació sobrera, sense utilitat.
débris
Partícula despresa.

brossar /bɾoˈsa/ /bɾoˈsaɾ/ /bɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bros brossa brossada brossades brossam brossant brossar brossara brossaran brossarem brossaren brossares brossareu brossaria brossarien brossaries brossarà brossaràs brossaré brossaríem brossaríeu brossassen brossasses brossassin brossassis brossat brossats brossau brossava brossaven brossaves brosse brossem brossen brosses brossessen brossesses brossessin brossessis brosseu brossi brossin brossis brosso brossà brossàrem brossàreu brossàs brossàssem brossàsseu brossàssim brossàssiu brossàvem brossàveu brossés brosséssem brossésseu brosséssim brosséssiu brossí occ sept val v
brosser
Polir amb una brossa.

brosta /ˈbɾos.ta/ /ˈbɾos.tə/ /ˈbɾɔs.ta/ /ˈbɾɔs.tə/ n fem
brindille
Conjunt de brots més tendres d’un arbre o d’un arbust.

brostada /bɾosˈta.ða/ /bɾosˈta.ðə/ /bɾusˈta.ðə/ n fem
pousse

brostar /bɾosˈta/ /bɾosˈtaɾ/ /bɾusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brost brosta brostada brostades brostam brostant brostar brostara brostaran brostarem brostaren brostares brostareu brostaria brostarien brostaries brostarà brostaràs brostaré brostaríem brostaríeu brostassen brostasses brostassin brostassis brostat brostats brostau brostava brostaven brostaves broste brostem brosten brostes brostessen brostesses brostessin brostessis brosteu brosti brostin brostis brosto brostà brostàrem brostàreu brostàs brostàssem brostàsseu brostàssim brostàssiu brostàvem brostàveu brostés brostéssem brostésseu brostéssim brostéssiu brostí occ sept val v
pousser

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brostege brostegem brostegen brosteges brostegessen brostegesses brostegessin brostegessis brostegeu brostegi brostegin brostegis brostegés brostegéssem brostegésseu brostegéssim brostegéssiu brostegí brosteig brosteja brostejada brostejades brostejam brostejant brostejar brostejaran brostejarem brostejaren brostejares brostejareu brostejaria brostejarien brostejaries brostejarà brostejaràs brostejaré brostejaríem brostejaríeu brostejassen brostejasses brostejassin brostejassis brostejat brostejats brostejau brostejava brostejaven brostejaves brostejo brostejà brostejàrem brostejàreu brostejàs brostejàssem brostejàsseu brostejàssim brostejàssiu brostejàvem brostejàveu occ sept v
brouter
El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ n masc
﻿déclenchement
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brot brota brotada brotades brotam brotant brotar brotara brotaran brotarem brotaren brotares brotareu brotaria brotarien brotaries brotarà brotaràs brotaré brotaríem brotaríeu brotassen brotasses brotassin brotassis brotat brotats brotau brotava brotaven brotaves brote brotem broten brotes brotessen brotesses brotessin brotessis broteu broti brotin brotis broto brotà brotàrem brotàreu brotàs brotàssem brotàsseu brotàssim brotàssiu brotàvem brotàveu brotés brotéssem brotésseu brotéssim brotéssiu brotí occ sept val v
germer

brou /ˈbɾɔw/ n masc
bouillon

brou bordelès n masc
bouillie bordelaise

bru /ˈbɾu/ bruna bruns adj masc
brun
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruc n masc
bruyère

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
sorcière
Dona que practica bruixeria.
cardine à quatre taches
(peixos) Peix pla de la família dels escoftàlmids que habita el fons marítim i s'amaga entre la sorra (Lepidorhombus boscii).
cardine
(peixos) Peix de la família dels escoftàlmids que es diferencia de l'anterior per ser de pell més clara i mida menor (Lepidorhombus whiffiagonis).
arnoglosse de Thor
(peixos) Peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes (Arnoglossus thori).

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
sorcellerie

brumari /bɾuˈma.ɾi/ n masc
brumaire

brunyir /bɾuˈɲi/ /bɾuˈɲiɾ/ bal brunyeix brunyeixen brunyeixes brunyeixi brunyeixin brunyeixis brunyeixo brunyesc brunyesqui brunyesquin brunyesquis brunyia brunyida brunyides brunyien brunyies brunyiguem brunyigueu brunyim brunyint brunyir brunyira brunyiran brunyirem brunyiren brunyires brunyireu brunyiria brunyirien brunyiries brunyirà brunyiràs brunyiré brunyiríem brunyiríeu brunyisc brunyisca brunyisquen brunyisques brunyissen brunyisses brunyissin brunyissis brunyit brunyits brunyiu brunyix brunyixen brunyixes brunyixo brunyí brunyíem brunyíeu brunyírem brunyíreu brunyís brunyíssem brunyísseu brunyíssim brunyíssiu n-occ occ sept val v
brunir

brunzir /bɾunˈzi/ /bɾunˈziɾ/ brunz brunza brunzeix brunzeixen brunzeixes brunzeixi brunzeixin brunzeixis brunzeixo brunzen brunzes brunzi brunzia brunzida brunzides brunzien brunzies brunzim brunzin brunzint brunzir brunziran brunzirem brunziren brunzires brunzireu brunziria brunzirien brunziries brunzirà brunziràs brunziré brunziríem brunziríeu brunzis brunzisca brunzisquen brunzisques brunzissen brunzisses brunzissin brunzissis brunzit brunzits brunziu brunzix brunzixen brunzixes brunzixo brunzo brunzí brunzíem brunzíeu brunzírem brunzíreu brunzís brunzíssem brunzísseu brunzíssim brunzíssiu centr n-occ occ sept v
bourdonner

bruscament /ˌbɾus.kaˈmen/ /ˌbɾus.kaˈment/ /ˌbɾus.kəˈmen/ /ˌbɾus.kəˈment/ adv
abruptement

brusir /bɾuˈzi/ /bɾuˈziɾ/ bal bruseix bruseixen bruseixes bruseixi bruseixin bruseixis bruseixo brusesc brusesqui brusesquin brusesquis brusia brusida brusides brusien brusies brusiguem brusigueu brusim brusint brusir brusira brusiran brusirem brusiren brusires brusireu brusiria brusirien brusiries brusirà brusiràs brusiré brusiríem brusiríeu brusisc brusisca brusisquen brusisques brusissen brusisses brusissin brusissis brusit brusits brusiu brusix brusixen brusixes brusixo brusí brusíem brusíeu brusírem brusíreu brusís brusíssem brusísseu brusíssim brusíssiu n-occ occ sept val v
brunir
Polir les vores de vidre tallades amb el diamant.

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ adj masc
bruxellois

brut bruta adj masc
sale
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
Obscè en l'expressió o el parlar.

brut adv
sale
Amb brutícia.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brutal
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

brutalment /bɾuˌtaɫˈmen/ /bɾuˌtaɫˈment/ adv
brutalement

brutícia /bɾuˈti.si.a/ /bɾuˈti.si.ə/ n fem
saleté

brètol /ˈbɾɛ.toɫ/ /ˈbɾɛ.tuɫ/ adj masc
casseur

bròfegament /ˌbɾɔ.fe.ɣaˈmen/ /ˌbɾɔ.fe.ɣaˈment/ /ˌbɾɔ.fə.ɣəˈmen/ /ˌbɾɔ.fə.ɣəˈment/ adv
sévèrement

bua /ˈbu.a/ /ˈbu.ə/ n fem
buba
Gra purulent en la superfície de la pell.

bub-bub Interjection
ouah

bubó /buˈβo/ n masc
bubon

buc /ˈbuk/ n masc
coque
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.
cage
(construcció) Conjunt de parets que fan de suport a una escala.

bucle /ˈbu.kɫe/ n masc
boucle

bucle de joc n masc
boucle de jeu

bucòlic adj masc
bucolique

budell n masc
intestin

bufanda /buˈfan.da/ n fem
écharpe

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buf bufa bufada bufades bufam bufant bufar bufara bufaran bufarem bufaren bufares bufareu bufaria bufarien bufaries bufarà bufaràs bufaré bufaríem bufaríeu bufassen bufasses bufassin bufassis bufat bufats bufau bufava bufaven bufaves bufe bufem bufen bufes bufessen bufesses bufessin bufessis bufeu bufi bufin bufis bufo bufà bufàrem bufàreu bufàs bufàssem bufàsseu bufàssim bufàssiu bufàvem bufàveu bufés buféssem bufésseu buféssim buféssiu bufí occ sept val v
souffler
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufar i fer ampolles idiom
c'est du gâteau

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
buffet
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.
bureau
Despatx d’advocats.

bufeta /buˈfe.ta/ /buˈfə.tə/ /buˈfɛ.tə/ n fem
vessie
(anatomia) Cavitat membranosa que rep un líquid o gas de l'organisme.
bufeta urinària
(menorquí) butllofa

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
gifle claque

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bufetege bufetegem bufetegen bufeteges bufetegessen bufetegesses bufetegessin bufetegessis bufetegeu bufetegi bufetegin bufetegis bufetegés bufetegéssem bufetegésseu bufetegéssim bufetegéssiu bufetegí bufeteig bufeteja bufetejada bufetejades bufetejam bufetejant bufetejar bufetejara bufetejaran bufetejarem bufetejaren bufetejares bufetejareu bufetejaria bufetejarien bufetejaries bufetejarà bufetejaràs bufetejaré bufetejaríem bufetejaríeu bufetejassen bufetejasses bufetejassin bufetejassis bufetejat bufetejats bufetejau bufetejava bufetejaven bufetejaves bufetejo bufetejà bufetejàrem bufetejàreu bufetejàs bufetejàssem bufetejàsseu bufetejàssim bufetejàssiu bufetejàvem bufetejàveu occ sept val v
gifler

bufó /buˈfo/ adj masc
mignon

bufó /buˈfo/ n masc
bouffon

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
lessive

bugader /bu.ɣaˈðe/ /bu.ɣaˈðeɾ/ /bu.ɣəˈðe/ n masc
basin
Recipient per fer la bugada.
blanchisseur
Persona que treballa rentant la roba dels altres.

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
bougie

buglossa /buˈɣɫɔ.sa/ /buˈɣɫɔ.sɔ/ /buˈɣɫɔ.sə/ n fem
buglosse

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buid buida buidada buidades buidam buidant buidar buidara buidaran buidarem buidaren buidares buidareu buidaria buidarien buidaries buidarà buidaràs buidaré buidaríem buidaríeu buidassen buidasses buidassin buidassis buidat buidats buidau buidava buidaven buidaves buide buidem buiden buides buidessen buidesses buidessin buidessis buideu buidi buidin buidis buido buidà buidàrem buidàreu buidàs buidàssem buidàsseu buidàssim buidàssiu buidàvem buidàveu buidés buidéssem buidésseu buidéssim buidéssiu buidí occ sept val v
vider

buina /ˈbuj.na/ /ˈbuj.nə/ /ˈbwi.na/ n fem
bouse

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
carquois
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
pelote
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
vide
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
vide vacuum
(física) Absència de matèria.

buixardar /bu.ʃaɾˈða/ /bu.ʃərˈda/ /buj.ʃarˈða/ /buj.ʃaɾˈðaɾ/ alg buixard buixarda buixardada buixardades buixardant buixardar buixardaran buixardarem buixardaren buixardares buixardareu buixardaria buixardarien buixardaries buixardarà buixardaràs buixardaré buixardaríem buixardaríeu buixardat buixardats buixardau buixardava buixardaven buixardaves buixarde buixardem buixarden buixardes buixardessen buixardesses buixardessin buixardessis buixardeu buixardi buixardin buixardis buixardo buixardà buixardàrem buixardàreu buixardàvem buixardàveu buixardés buixardéssem buixardésseu buixardéssim buixardéssiu buixardí occ v
boucharder

bulb /ˈbuɫp/ n masc
bulbe

bulbós /buɫˈβos/ adj masc
bulbeux

bulliciosament /bu.ʎi.siˌo.zaˈmen/ /bu.ʎi.siˌo.zaˈment/ /bu.ʎi.siˌo.zəˈmen/ /bu.ʎi.siˌo.zəˈment/ adv
turbulemment

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ alg bal bull bulla bullen bulles bulli bullia bullida bullides bullien bullies bulliguem bulligueu bullim bullin bullint bullir bullira bulliran bullirem bulliren bullires bullireu bulliria bullirien bulliries bullirà bulliràs bulliré bulliríem bulliríeu bullis bullissen bullisses bullissin bullissis bullit bullits bulliu bullo bulls bullí bullíem bullíeu bullírem bullíreu bullís bullíssem bullísseu bullíssim bullíssiu occ sept val v
bouillir

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
boulimie

bulímia nerviosa n fem
boulimie mentale

bum-bum /ˌbumˈbum/ n masc
bourdonnement

bunyol /buˈɲɔɫ/ n masc
beignet
Massa de forma rodona irregular, feta de pasta fregida de farina batuda i barrejada amb altres ingredients.

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
burqa

burell /buˈɾeʎ/ adj masc
souris

burg /ˈburk/ n masc
bourg

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
bourgeoisie

burgmestre /burɡˈmɛs.tɾə/ /buɾɡˈmes.tɾe/ /buɾɡˈməs.tɾə/ n masc
bourgmestre

buriat /bu.ɾiˈat/ n masc
buriate
(només singular) Llengua mongòlica originària de Buriàtia (Rússia).

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
mégot

burja /ˈbur.ʒə/ /ˈbuɾ.d͡ʒa/ n fem
perche pour démascler

burjar /burˈd͡ʒa/ /burˈʒa/ /buɾˈd͡ʒa/ /buɾˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. burge burgem burgen burges burgessen burgesses burgessin burgessis burgeu burgi burgin burgis burgés burgéssem burgésseu burgéssim burgéssiu burgí burja burjada burjades burjant burjar burjara burjaran burjarem burjaren burjares burjareu burjaria burjarien burjaries burjarà burjaràs burjaré burjaríem burjaríeu burjassen burjasses burjat burjats burjava burjaven burjaves burjo burjà burjàrem burjàreu burjàssem burjàsseu burjàvem burjàveu occ sept val val (1) v
démascler

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
moquerie
Acció de burlar-se

burlar-se /bur.ɫərˈsə/ /buɾˈɫaɾ.se/ /buɾˈɫaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) burl burla burlada burlades burlam burlant burlar burlara burlaran burlarem burlaren burlares burlareu burlaria burlarien burlaries burlarà burlaràs burlaré burlaríem burlaríeu burlassen burlasses burlassin burlassis burlat burlats burlau burlava burlaven burlaves burle burlem burlen burles burlessen burlesses burlessin burlessis burleu burli burlin burlis burlo burlà burlàrem burlàreu burlàs burlàssem burlàsseu burlàssim burlàssiu burlàvem burlàveu burlés burléssem burlésseu burléssim burléssiu burlí occ sept val v
narguer

burlesc /burˈɫɛsk/ /buɾˈɫesk/ adj masc
burlesque

burlescament /burˌɫes.kaˈmen/ /burˌɫɛs.kəˈmen/ /buɾˌɫes.kaˈmen/ /buɾˌɫes.kaˈment/ /buɾˌɫɛs.kəˈment/ adv
burlesquement

burocratitzar /bu.ɾo.kɾa.tiˈd͡za/ /bu.ɾo.kɾa.tiˈza/ /bu.ɾo.kɾa.tiˈzaɾ/ /bu.ɾo.kɾə.tiˈd͡za/ /bu.ɾu.kɾə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) burocratitz burocratitza burocratitzada burocratitzades burocratitzam burocratitzant burocratitzar burocratitzara burocratitzaran burocratitzarem burocratitzaren burocratitzares burocratitzareu burocratitzaria burocratitzarien burocratitzaries burocratitzarà burocratitzaràs burocratitzaré burocratitzaríem burocratitzaríeu burocratitzassen burocratitzasses burocratitzassin burocratitzassis burocratitzat burocratitzats burocratitzau burocratitzava burocratitzaven burocratitzaves burocratitze burocratitzem burocratitzen burocratitzes burocratitzessen burocratitzesses burocratitzessin burocratitzessis burocratitzeu burocratitzi burocratitzin burocratitzis burocratitzo burocratitzà burocratitzàrem burocratitzàreu burocratitzàs burocratitzàssem burocratitzàsseu burocratitzàssim burocratitzàssiu burocratitzàvem burocratitzàveu burocratitzés burocratitzéssem burocratitzésseu burocratitzéssim burocratitzéssiu burocratitzí occ sept val v
bureaucratiser

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
bureaucratie

burofax /bu.ɾoˈfaks/ n masc
bureaufax
Oficina de correus que ofereix el servei de transferència de documents a través fax.

burquini /burˈki.ni/ n masc
burkini

burra /ˈbu.rə/ n fem
sar à grosses lèvres
Peix de la família dels espàrids, de musell cònic i llavis gruixuts, de color gris amb franges amples i fosques (Diplodus cervinus).

burret /buˈret/ /buˈrət/ /buˈrɛt/ n masc
gobie ensanglanté
Peix de la família dels gòbids de cos cilíndric i allargat, de color entre marró i vermell amb taques fosques i clares (Gobius cruentatus).
gobie à quatre taches
Peix de la família dels gòbids de clima subtropical i demersal que viu fins als 333 m de fondària (Deltentosteus quadrimaculatus).

burro /ˈbu.ro/ /ˈbu.ru/ n masc
gobie
(peixos) Peix de la família dels gòbids de cap i ulls grossos, de color fosc (Gobius niger).

burro marí n masc
hippocampe

burro roquer n masc
gobie céphalote

burxa /ˈbur.ʃə/ /ˈbuɾ.t͡ʃa/ n fem
tisonnier
Instrument de ferro per a remenar el foc.

burxa /ˈbur.ʃə/ /ˈbuɾ.t͡ʃa/ n neut
provocateur
Persona donada a burxar, a provocar i molestar.

burxar /burˈt͡ʃa/ /burˈʃa/ /buɾˈt͡ʃa/ /buɾˈt͡ʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. burxa burxada burxades burxant burxar burxara burxaran burxarem burxaren burxares burxareu burxaria burxarien burxaries burxarà burxaràs burxaré burxaríem burxaríeu burxassen burxasses burxat burxats burxava burxaven burxaves burxe burxem burxen burxes burxessen burxesses burxessin burxessis burxeu burxi burxin burxis burxo burxà burxàrem burxàreu burxàssem burxàsseu burxàvem burxàveu burxés burxéssem burxésseu burxéssim burxéssiu burxí occ sept val val (1) v
piquer taquiner
Punxar amb insistència amb un objecte punxegut.
tisonner
Remenar el foc, les brases, amb un instrument.
fourrager
Insistir contínuament per aconseguir una finalitat.
taquiner
Provocar amb insistència de forma molesta.

burí /buˈɾi/ n masc
burin

bus n masc
bus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
scaphandrier
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bus a peu n masc
pédibus

busca /ˈbus.ka/ /ˈbus.kə/ n fem
aiguille
Cadascun dels palets indicadors de l'hora en un rellotge de sol o mecànic.

buscall /busˈkaj/ /busˈkaʎ/ n masc
bûche

buscar les pessigolles v
provoquer

buscar tres peus al gat v
chercher midi à quatorze heures

busseig /buˈset͡ʃ/ /buˈsət͡ʃ/ /buˈsɛt͡ʃ/ n masc
plongée sous-marine

bust /ˈbust/ n masc
buste

bustrofèdon /bus.tɾoˈfɛ.ðon/ /bus.tɾuˈfɛ.ðun/ n masc
boustrophédon

butaca /buˈta.ka/ /buˈta.kə/ n fem
fauteuil

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
bulle
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butlletí /bu.ʎeˈti/ /buɫ.ɫəˈti/ /buʎ.ʎeˈti/ /buʎ.ʎəˈti/ n masc
bulletin

butlletí de notes n masc
bulletin de notes

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
cloque

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
poche
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.
ventre pongiste
(tennis de taula) Espai pròxim al mateix cos en què un jugador efectua el pas d'un cop de dreta a un cop de revés o viceversa, dintre el qual és especialment difícil tornar la pilota.

butza /ˈbu.d͡za/ /ˈbud.zə/ n fem
triperie

byte /ˈbajt/ n masc
byte

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
crosse

bàdminton n masc
badminton

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
baume

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
baltique

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
parti

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
barbare

bàrbarament /ˌbar.bə.ɾəˈmen/ /ˌbar.βa.ɾaˈmen/ /ˌbaɾ.ba.ɾaˈment/ /ˌbaɾ.bə.ɾəˈment/ /ˌbaɾ.βa.ɾaˈmen/ adv
barbarement

bàscula /ˈbas.ku.ɫa/ /ˈbas.ku.ɫə/ n fem
bascule

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
basique

bàsquet nul n masc
panier annulé

bèl·lic /ˈbɛ.ɫik/ /ˈbɛɫ.ɫik/ adj masc
armé
Relacionat amb la guerra

bèrix /ˈbɛ.ɾiks/ n masc
béryx commun

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
bête

bètel /ˈbɛ.teɫ/ /ˈbɛ.təɫ/ n masc
bétel

bé adv
bien
Correcte, fet de bona manera.

bé privat n masc
bien privé

bé públic n masc
bien public

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
biblique
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòbila /ˈbɔ.bi.ɫa/ /ˈbɔ.βi.ɫə/ n fem
tuilerie

bòbing /ˈbɔ.biŋ/ n masc
bobbing

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ n neut
Boer

bòfia /ˈbɔ.fi.a/ /ˈbɔ.fi.ə/ n fem
trou
Cavitat que es produeix en esfondrar-se la part que la cobria un buit o pel moviment de terres.
flicaille
(argot) Cos de policia.

bòlid /ˈbɔ.ɫit/ n masc
bolide
Meteor molt lluminós degut a la seva massa i velocitat.
Automòbil de curses de velocitat.

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
boxer

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
cuve
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.
outre
Bot petit de cuir amb un broquet de fusta a la punta que serveix per posar-hi vi i beure a galet.
barrique
Embarcació destinada a transportar mercaderies, particularment per mar.
Persona molt grossa i amb molta panxa; o petit, gruixut i rodó.

búbal /ˈbu.baɫ/ /ˈbu.βəɫ/ n masc
bubale

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
buffle

búlgar n masc
Bulgare bulgare
Natural de Bulgària.
bulgare
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
bunker
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.
(golf) Obstacle situat en el recorregut d'un camp de golf que està constituït per una cavitat natural o artificial coberta d'arena.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
boite aux lettres

ca n fem
ka
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ adj
juste
Ajustat a pes o mida; perfecte, complet.

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ n masc
biens
Hisenda, béns de qualsevol espècie.
pécule
La hisenda o capital que el pare o el senyor permet al fill o a l'esclau per a son ús i comerç.

cabaler /ka.baˈɫeɾ/ /ka.βaˈɫe/ /kə.βəˈɫe/ n masc
cadet

cabalísticament /ka.baˌɫis.ti.kaˈment/ /ka.βaˌɫis.ti.kaˈmen/ /kə.bəˌɫis.ti.kəˈmen/ /kə.bəˌɫis.ti.kəˈment/ /kə.βəˌɫis.ti.kəˈmen/ adv
cabalistiquement

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
cabane

cabanyar /ka.baˈɲaɾ/ /ka.βaˈɲa/ /kə.βəˈɲa/ n masc
cabanes

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
cabaret

cabasset /ka.baˈset/ /kə.bəˈsət/ /kə.bəˈsɛt/ /kə.βəˈsɛt/ n masc
cabasset
(històric) Casc de l’armadura sense careta, a vegades amb bavera.

cabdalment /kabˌdaɫˈmen/ /kabˌdaɫˈment/ /kəbˌdaɫˈmen/ /kəbˌdaɫˈment/ adv
principalement

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
pelote
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
cheveux
Pèl del cap.

cabell d'àngel n masc
cheveux d'ange

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
chevelure
Conjunt de cabells d’una persona.
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabellut /ka.beˈʎut/ /kə.bəˈjut/ /kə.bəˈʎut/ adj masc
chevelu

cabernet franc n masc
cabernet franc

cabernet sauvignon n masc
cabernet sauvignon

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
chevêtre

cabeçuda /ka.beˈsu.ða/ /kə.βəˈsu.ðə/ n fem
prêtre

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ adj masc
kabyle
Referit a la regió algeriana de Cabília, als seus habitants o la seva llengua.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
Kabyle
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.
kabyle
(invariable) Variant de l'amazic parlat a Cabília, al litoral nord-est d’Algèria.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
cabine

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
chevreuil

cabiró /ka.biˈɾo/ /kə.βiˈɾo/ n masc
sapine
Biga de grandària mitjana, entre la jàssena i el llistó, utilitzada per formar l'estructura de la teulada d'un mas. Tradicionalment de 16 peus de llarg, 9 dits d'amplada, i 7 de cantó.

cablar /kabˈbɫa/ /kaˈbɫaɾ/ /kaˈβɫa/ /kəbˈbɫa/ /kəˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cabl cabla cablada cablades cablam cablant cablar cablara cablaran cablarem cablaren cablares cablareu cablaria cablarien cablaries cablarà cablaràs cablaré cablaríem cablaríeu cablassen cablasses cablassin cablassis cablat cablats cablau cablava cablaven cablaves cable cablem cablen cables cablessen cablesses cablessin cablessis cableu cabli cablin cablis cablo cablà cablàrem cablàreu cablàs cablàssem cablàsseu cablàssim cablàssiu cablàvem cablàveu cablés cabléssem cablésseu cabléssim cabléssiu cablí occ sept val v
câbler

cablatge /kabˈbɫa.d͡ʒe/ /kaˈbɫa.d͡ʒe/ /kaˈβɫa.d͡ʒe/ /kəbˈbɫa.d͡ʒə/ /kəˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
câblage

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
câble

cable de la xarxa n masc
câble du filet

cabot /kaˈbɔt/ /kəˈβɔt/ n masc
gobie à joues poreuses
Peix de la família dels gòbids de coloració marró clara amb taques més fosques, endèmic de la Mediterrània (Gobius geniporus).

cabot d'escata n masc
gobie à grandes écailles

cabotatge /ka.boˈta.d͡ʒe/ /kə.boˈta.d͡ʒə/ /kə.buˈta.d͡ʒə/ /kə.βuˈta.d͡ʒə/ n masc
cabotage

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
chèvre bique
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ bal cabem caben cabent cabera caberen caberes cabessen cabesses cabessin cabessis cabeu cabi cabia cabien cabies cabo cabran cabre cabrem cabreu cabria cabrien cabries cabrà cabràs cabré cabríem cabríeu cabuda cabudes cabut cabuts cabé cabérem cabéreu cabés cabéssem cabésseu cabéssim cabéssiu cabí cabíem cabíeu cap capiem capieu capiguem capigueu caps càpia càpien càpies càpiga càpiguen càpigues sept val v
rentrer

cabrer /kaˈβɾe/ /kəˈβɾe/ n masc
chevrier

cabridada /ka.bɾiˈða.ða/ /kə.βɾiˈða.ðə/ n fem
portée

cabridar /ka.bɾiˈðaɾ/ /ka.βɾiˈða/ /kə.βɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cabrid cabrida cabridada cabridades cabridam cabridant cabridar cabridara cabridaran cabridarem cabridaren cabridares cabridareu cabridaria cabridarien cabridaries cabridarà cabridaràs cabridaré cabridaríem cabridaríeu cabridassen cabridasses cabridassin cabridassis cabridat cabridats cabridau cabridava cabridaven cabridaves cabride cabridem cabriden cabrides cabridessen cabridesses cabridessin cabridessis cabrideu cabridi cabridin cabridis cabrido cabridà cabridàrem cabridàreu cabridàs cabridàssem cabridàsseu cabridàssim cabridàssiu cabridàvem cabridàveu cabridés cabridéssem cabridésseu cabridéssim cabridéssiu cabridí occ sept val v
chevreter

cabriol /ka.bɾiˈɔɫ/ /kə.βɾiˈɔɫ/ n masc
sulky

cabriola /ka.bɾiˈɔ.ɫa/ /ka.βɾiˈɔ.ɫa/ /ka.βɾiˈɔ.ɫɔ/ /kə.βɾiˈɔ.ɫə/ n fem
cabriole

cabriolar /ka.bɾi.oˈɫaɾ/ /ka.βɾi.oˈɫa/ /kə.bɾi.oˈɫa/ /kə.bɾi.uˈɫa/ /kə.βɾi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cabriol cabriola cabriolada cabriolades cabriolam cabriolant cabriolar cabriolara cabriolaran cabriolarem cabriolaren cabriolares cabriolareu cabriolaria cabriolarien cabriolaries cabriolarà cabriolaràs cabriolaré cabriolaríem cabriolaríeu cabriolassen cabriolasses cabriolassin cabriolassis cabriolat cabriolats cabriolau cabriolava cabriolaven cabriolaves cabriole cabriolem cabriolen cabrioles cabriolessen cabriolesses cabriolessin cabriolessis cabrioleu cabrioli cabriolin cabriolis cabriolo cabriolà cabriolàrem cabriolàreu cabriolàs cabriolàssem cabriolàsseu cabriolàssim cabriolàssiu cabriolàvem cabriolàveu cabriolés cabrioléssem cabriolésseu cabrioléssim cabrioléssiu cabriolí occ sept val v
cabrioler

cabriolé /ka.bɾi.oˈɫe/ /kə.bɾi.oˈɫe/ /kə.bɾi.uˈɫe/ /kə.βɾi.uˈɫe/ n masc
cabriolet

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
chevreau

cabró /kaˈbɾo/ /kəˈβɾo/ n masc
salaud
(vulgarisme) Persona amb males intencions.

cabuda /kaˈbu.ða/ /kəˈβu.ðə/ n fem
capacité

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
grèbe castagneux

cabàs /kaˈbas/ /kəˈβas/ n masc
cabas

caca /ˈka.ka/ /ˈka.kə/ n fem
caca
(infantil) Excrements.

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
cacaoyer
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
cacao
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
cacahuète arachide

cacera /kaˈse.ɾa/ /kəˈse.ɾə/ n fem
chasse
Partida que fa una sortida de caça.

cacic /kaˈsik/ /kəˈsik/ n masc
cacique

cacofonia /ka.ko.foˈni.a/ /kə.ko.foˈni.ə/ /kə.ku.fuˈni.ə/ n fem
cacophonie

cactus /ˈkak.tus/ n masc
cactus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
chaque tout

cadafal /ka.ðaˈfaɫ/ /kə.ðəˈfaɫ/ n masc
scène
Plataforma elevada destinada a permetre veure què s'hi esdevé.

cadarn /kaˈðaɾn/ /kəˈðarn/ n masc
catharre

cadascun /ka.ðasˈkun/ adj masc
chacun

cadascú /ka.ðasˈku/ /kə.ðəsˈku/ pronoun
chacun

cadastre /kaˈðas.tɾe/ /kəˈðas.tɾə/ n masc
cadastre

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
chiot
Cria del gos.
petit
Cria del llop, de l’os, del lleó i d’altres feres quadrúpedes.

cadellada /ka.ðeˈʎa.ða/ /kə.ðəˈʎa.ðə/ n fem
portée

cadellar /ka.ðeˈʎa/ /ka.ðeˈʎaɾ/ /kə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cadell cadella cadellada cadellades cadellam cadellant cadellar cadellara cadellaran cadellarem cadellaren cadellares cadellareu cadellaria cadellarien cadellaries cadellarà cadellaràs cadellaré cadellaríem cadellaríeu cadellassen cadellasses cadellassin cadellassis cadellat cadellats cadellau cadellava cadellaven cadellaves cadelle cadellem cadellen cadelles cadellessen cadellesses cadellessin cadellessis cadelleu cadelli cadellin cadellis cadello cadellà cadellàrem cadellàreu cadellàs cadellàssem cadellàsseu cadellàssim cadellàssiu cadellàvem cadellàveu cadellés cadelléssem cadellésseu cadelléssim cadelléssiu cadellí occ sept val v
chienner
Parir cadells, especialment la gossa, la lloba, la óssa i d’altres cànids i felins.
Fer-se malbé les patates per l'acció dels cadells.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
chaîne
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.
(antic) Conjunt de presidiaris que anaven a complir la pena lligats un darrere de l'altre, i per extensió, la pena de presó.
esclavage
Metafòricament, la subjecció o vincle que causa una passió vehement o una obligació.
enchaînement
Successió, sèrie o encadenament d'esdeveniments o d'elements (per exemple, cadena hotelera, cadena de muntanyes, etc.)
station
Conjunt d'emissores de ràdio o de televisió.

cadena de mesura n fem
chaîne d'arpentage

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
chardonneret chardonneret élégant

cadet /kaˈðet/ /kəˈðət/ /kəˈðɛt/ n neut
cadet

cadi /ˈka.ði/ n neut
cadi
Jutge de causes civils al món musulmà.
caddie
(golf) Persona encarregada de portar els bastons d'un jugador durant el joc, que pot ajudar-lo d'acord amb el que estableix el reglament.

cadi de posició n neut
cadet éclaireur

cadi mestre n masc
maître cadet

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
chaise fauteuil
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
chaise
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
cadmium

caduc /kaˈðuk/ /kəˈðuk/ caduca caducs adj masc
caduc

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
cadavre corps

cadència /kaˈðɛn.si.a/ /kəˈðɛn.si.ə/ n fem
cadence
En prosa i vers, ritme, distribució de pauses, pronúncia i accentuació que es consideren adequats.

caf /ˈkaf/ n fem
kaf

cafarnaüm /ka.faɾ.naˈum/ /kə.fər.nəˈum/ n masc
capharnaüm

cafetar /ka.feˈta/ /ka.feˈtaɾ/ /kə.fəˈta/ n masc
caféière

cafetera /ka.feˈte.ɾa/ /kə.fəˈte.ɾə/ n fem
cafetière

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
caféine

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
cafre
(ofensiu, obsolet) xosa, bantu
kâfir
(Islam, obsolet) infidel

cafè n masc
café caféier
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
café au lait

cafè teatre n masc
café-théâtre

cagada /kaˈɣa.ða/ /kəˈɣa.ðə/ n masc
loupage
(vulgarisme) errada, espifiada

cagaferro /ˌka.ɣaˈfɛ.ro/ /ˌka.ɣəˈfɛ.ro/ /ˌka.ɣəˈfɛ.ru/ n masc
mâchefer

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
chier caguer

cagar-la /kaˈɣaɾ.ɫa/ /kəˈɣar.ɫə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
gaffer

cagarada /ka.ɣaˈɾa.ða/ /kə.ɣəˈɾa.ðə/ n fem
étron

caiac /kaˈjak/ n masc
kayak

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
chute
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.

caiguda enrere n fem
chute arrière

caiguda lateral n fem
chute latérale

caiguda sobre el disc n fem
tombée sur le palet

cairar /kajˈɾa/ /kajˈɾaɾ/ /kəjˈɾa/ caira cairada cairades cairant cairar cairaran cairarem cairaren cairares cairareu cairaria cairarien cairaries cairarà cairaràs cairaré cairaríem cairaríeu cairat cairats cairava cairaven cairaves caire cairem cairen caires cairessen cairesses cairessin cairessis caireu cairi cairin cairis cairo cairà cairàrem cairàreu cairàvem cairàveu cairés cairéssem cairésseu cairéssim cairéssiu cairí occ sept v
carrer

cairell /kajˈɾeʎ/ /kəjˈɾeʎ/ n masc
cheveux
Cercle de cabellera manllevadissa que imita i supleix els cabells naturals.

cairó /kajˈɾo/ /kəjˈɾo/ n masc
carreau

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
boite boîte
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
caisse claire

caixa de percussió n fem
caisse de percussion

caixa de ritmes n fem
battérie électronique

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
boîte noire

caixa xinesa n fem
bloc chinois

caixabanc /ˌka.ʃaˈβaŋ/ /ˌka.ʃəˈbaŋk/ /ˌka.ʃəˈβaŋ/ /ˌkaj.ʃaˈbaŋk/ /ˌkaj.ʃaˈβaŋ/ n masc
banc-coffre

caixer /kajˈʃe/ /kajˈʃeɾ/ /kaˈʃeɾ/ /kəˈʃe/ adj
casher

caixer /kajˈʃe/ /kajˈʃeɾ/ /kaˈʃeɾ/ /kəˈʃe/ n masc
cage
(construcció) Buc d’una casa reservat per l’escala.
caissier
Persona encarregada de gestionar la caixa de diners.

caixó /kajˈʃo/ /kaˈʃo/ /kəˈʃo/ n masc
cajón
Instrument idiòfon que consisteix en un tambor en forma de caixa buida de fusta, que s'utilitza en la rumba cubana, la música afroperuana i el flamenc modern.

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
crique
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.
Excavació al costat dels fonaments d'un edifici que s'omple de formigó per a reforçar la fonamentació.

calabrot /ka.ɫaˈbɾɔt/ /kə.ɫəˈβɾɔt/ n masc
câble

calacabot /ka.ɫa.kaˈbɔt/ /kə.ɫə.kəˈβɔt/ n masc
gobie paganel

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calafat calafata calafatada calafatades calafatam calafatant calafatar calafatara calafataran calafatarem calafataren calafatares calafatareu calafataria calafatarien calafataries calafatarà calafataràs calafataré calafataríem calafataríeu calafatassen calafatasses calafatassin calafatassis calafatat calafatats calafatau calafatava calafataven calafataves calafate calafatem calafaten calafates calafatessen calafatesses calafatessin calafatessis calafateu calafati calafatin calafatis calafato calafatà calafatàrem calafatàreu calafatàs calafatàssem calafatàsseu calafatàssim calafatàssiu calafatàvem calafatàveu calafatés calafatéssem calafatésseu calafatéssim calafatéssiu calafatí occ sept val v
calfeutrer

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
tiroir

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
commode

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
calmar

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
grêle

calamitosament /ka.ɫa.miˌto.zaˈmen/ /ka.ɫa.miˌto.zaˈment/ /kə.ɫə.miˌto.zəˈmen/ /kə.ɫə.miˌto.zəˈment/ adv
calamiteusement

calandrar /ka.ɫanˈdɾa/ /ka.ɫanˈdɾaɾ/ /kə.ɫənˈdɾa/ calandra calandrada calandrades calandrant calandrar calandraran calandrarem calandraren calandrares calandrareu calandraria calandrarien calandraries calandrarà calandraràs calandraré calandraríem calandraríeu calandrat calandrats calandrava calandraven calandraves calandre calandrem calandren calandres calandressen calandresses calandressin calandressis calandreu calandri calandrin calandris calandro calandrà calandràrem calandràreu calandràvem calandràveu calandrés calandréssem calandrésseu calandréssim calandréssiu calandrí occ sept v
calandrer

calar /kaˈɫa/ /kaˈɫaɾ/ /kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cal cala calada calades calam calant calar calara calaran calarem calaren calares calareu calaria calarien calaries calarà calaràs calaré calaríem calaríeu calassen calasses calassin calassis calat calats calau calava calaven calaves cale calem calen cales calessen calesses calessin calessis caleu cali calin calis calo calà calàrem calàreu calàs calàssem calàsseu calàssim calàssiu calàvem calàveu calés caléssem calésseu caléssim caléssiu calí occ sept val v
caler
Llançar una xarxa a dins la mar.
tremper
Penetrar un líquid travessant un cos.
mettre
Prendre el foc en un material.

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
crâne

calb /ˈkaɫp/ adj masc
chauve

calba /ˈkaɫ.ba/ /ˈkaɫ.βə/ n fem
calvitie

calc /ˈkaɫk/ n masc
calque
Còpia d'una obra original feta calcant.
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
calcanéum

calcar /kaɫˈka/ /kaɫˈkaɾ/ /kəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calc calca calcada calcades calcam calcant calcar calcara calcaran calcarem calcaren calcares calcareu calcaria calcarien calcaries calcarà calcaràs calcaré calcaríem calcaríeu calcassen calcasses calcassin calcassis calcat calcats calcau calcava calcaven calcaves calco calcà calcàrem calcàreu calcàs calcàssem calcàsseu calcàssim calcàssiu calcàvem calcàveu calque calquem calquen calques calquessen calquesses calquessin calquessis calqueu calqui calquin calquis calqués calquéssem calquésseu calquéssim calquéssiu calquí occ sept val v
copier

calceter /kaɫ.seˈte/ /kaɫ.seˈteɾ/ /kəɫ.səˈte/ n masc
bonnetier

calci n masc
calcium

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcific calcifica calcificada calcificades calcificam calcificant calcificar calcificara calcificaran calcificarem calcificaren calcificares calcificareu calcificaria calcificarien calcificaries calcificarà calcificaràs calcificaré calcificaríem calcificaríeu calcificassen calcificasses calcificassin calcificassis calcificat calcificats calcificau calcificava calcificaven calcificaves calcifico calcificà calcificàrem calcificàreu calcificàs calcificàssem calcificàsseu calcificàssim calcificàssiu calcificàvem calcificàveu calcifique calcifiquem calcifiquen calcifiques calcifiquessen calcifiquesses calcifiquessin calcifiquessis calcifiqueu calcifiqui calcifiquin calcifiquis calcifiqués calcifiquéssem calcifiquésseu calcifiquéssim calcifiquéssiu calcifiquí occ sept val v
calcifier

calcinar /kaɫ.siˈna/ /kaɫ.siˈnaɾ/ /kəɫ.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calcina calcinada calcinades calcinam calcinant calcinar calcinara calcinaran calcinarem calcinaren calcinares calcinareu calcinaria calcinarien calcinaries calcinarà calcinaràs calcinaré calcinaríem calcinaríeu calcinassen calcinasses calcinassin calcinassis calcinat calcinats calcinau calcinava calcinaven calcinaves calcine calcinem calcinen calcines calcinessen calcinesses calcinessin calcinessis calcineu calcini calcinin calcinis calcino calcinà calcinàrem calcinàreu calcinàs calcinàssem calcinàsseu calcinàssim calcinàssiu calcinàvem calcinàveu calcinés calcinéssem calcinésseu calcinéssim calcinéssiu calciní calcín occ sept val v
calciner

calciorodocrosita /ˌkaɫ.si.o.ro.ðo.kɾoˈzi.ta/ /ˌkaɫ.si.o.ro.ðo.kɾoˈzi.tə/ /ˌkaɫ.si.u.ru.ðu.kɾuˈzi.tə/ n fem
calciumrhodochrosite

calcisòl /kaɫ.siˈsɔɫ/ /kəɫ.siˈsɔɫ/ n masc
calcisol

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
calcite

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
calculatrice calculette

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcul calcula calculada calculades calculam calculant calcular calculara calcularan calcularem calcularen calculares calculareu calcularia calcularien calcularies calcularà calcularàs calcularé calcularíem calcularíeu calculassen calculasses calculassin calculassis calculat calculats calculau calculava calculaven calculaves calcule calculem calculen calcules calculessen calculesses calculessin calculessis calculeu calculi calculin calculis calculo calculà calculàrem calculàreu calculàs calculàssem calculàsseu calculàssim calculàssiu calculàvem calculàveu calculés calculéssem calculésseu calculéssim calculéssiu calculí occ sept val v
calculer

caldejar /kaɫ.deˈd͡ʒa/ /kaɫ.deˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.deˈʒa/ /kəɫ.dəˈd͡ʒa/ /kəɫ.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caldege caldegem caldegen caldeges caldegessen caldegesses caldegessin caldegessis caldegeu caldegi caldegin caldegis caldegés caldegéssem caldegésseu caldegéssim caldegéssiu caldegí caldeig caldeja caldejada caldejades caldejam caldejant caldejar caldejara caldejaran caldejarem caldejaren caldejares caldejareu caldejaria caldejarien caldejaries caldejarà caldejaràs caldejaré caldejaríem caldejaríeu caldejassen caldejasses caldejassin caldejassis caldejat caldejats caldejau caldejava caldejaven caldejaves caldejo caldejà caldejàrem caldejàreu caldejàs caldejàssem caldejàsseu caldejàssim caldejàssiu caldejàvem caldejàveu occ sept val v
chauffer
Escalfar per l’acció del sol.
rougir
Arroentar al foc.

caldre /ˈkaɫ.dɾe/ bal cal calc caldran caldre caldrem caldreu caldria caldrien caldries caldrà caldràs caldré caldríem caldríeu calem calen calent caleu calga calguem calguen calguera calgueren calgueres calgues calguessen calguesses calguessin calguessis calgueu calgui calguin calguis calgut calgué calguérem calguéreu calgués calguéssem calguésseu calguéssim calguéssiu calguí calia calien calies cals calíem calíeu occ val v
falloir

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
chaffage chauffage

calefactar /ka.ɫe.fakˈta/ /ka.ɫe.fakˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calefact calefacta calefactada calefactades calefactam calefactant calefactar calefactaran calefactarem calefactaren calefactares calefactareu calefactaria calefactarien calefactaries calefactarà calefactaràs calefactaré calefactaríem calefactaríeu calefactassen calefactasses calefactassin calefactassis calefactat calefactats calefactau calefactava calefactaven calefactaves calefacte calefactem calefacten calefactes calefactessen calefactesses calefactessin calefactessis calefacteu calefacti calefactin calefactis calefacto calefactà calefactàrem calefactàreu calefactàs calefactàssem calefactàsseu calefactàssim calefactàssiu calefactàvem calefactàveu calefactés calefactéssem calefactésseu calefactéssim calefactéssiu calefactí occ sept v
chauffer

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
calendrier

calendari escolar n masc
calendrier scolaire

calendari gregorià n masc
calendrier grégorien

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
chaud
De temperatura elevada.
excité
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
frisson

calibrar /ka.ɫiˈbɾaɾ/ /ka.ɫiˈβɾa/ /kə.ɫiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calibr calibra calibrada calibrades calibram calibrant calibrar calibrara calibraran calibrarem calibraren calibrares calibrareu calibraria calibrarien calibraries calibrarà calibraràs calibraré calibraríem calibraríeu calibrassen calibrasses calibrassin calibrassis calibrat calibrats calibrau calibrava calibraven calibraves calibre calibrem calibren calibres calibressen calibresses calibressin calibressis calibreu calibri calibrin calibris calibro calibrà calibràrem calibràreu calibràs calibràssem calibràsseu calibràssim calibràssiu calibràvem calibràveu calibrés calibréssem calibrésseu calibréssim calibréssiu calibrí occ sept val v
calibrer
Mesurar el calibre d’un objecte cilíndric.
aléser
Donar a un objecte el calibre desitjat.
mesurer
Ajustar les mesures d’un instrument amb el patró de magnituds.

calibre /kaˈɫi.bɾe/ /kəˈɫi.βɾə/ n masc
calibre

calicle /kaˈɫi.kɫe/ /kəˈɫi.kɫə/ n masc
calicule

calicular /ka.ɫi.kuˈɫaɾ/ /kə.ɫi.kuˈɫar/ adj
caliculaire

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
calife

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
californium

caliu /kaˈɫiw/ /kəˈɫiw/ n masc
braise
Barreja de brases, carbó i cendra que romanen quan s'apaga la flama d’un foc.

call /ˈkaʎ/ n masc
cal
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
ruelle
Camí estret i llarg entre dues muntanyes.
juiverie
(històric) Barri medieval català habitat per jueus.

calladament /kaˌʎa.ðaˈmen/ /kaˌʎa.ðaˈment/ /kəˌʎa.ðəˈmen/ /kəˌʎa.ðəˈment/ adv
silencieusement

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) call calla callada callades callam callant callar callara callaran callarem callaren callares callareu callaria callarien callaries callarà callaràs callaré callaríem callaríeu callassen callasses callassin callassis callat callats callau callava callaven callaves calle callem callen calles callessen callesses callessin callessis calleu calli callin callis callo callà callàrem callàreu callàs callàssem callàsseu callàssim callàssiu callàvem callàveu callés calléssem callésseu calléssim calléssiu callí occ sept val v
taire
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

callat /kaˈʎat/ /kəˈʎat/ adj masc
taciturne

calma /ˈkaɫ.ma/ /ˈkaɫ.mə/ n fem
calme
En general situació en la qual hi ha poc moviment o no n'hi ha cap.
Situació en la qual el mar o el vent tenen un moviment suau o nul.
Situació en la qual l'excitació nerviosa dels animals i en especial de les persones és molt baixa.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calm calma calmada calmades calmam calmant calmar calmara calmaran calmarem calmaren calmares calmareu calmaria calmarien calmaries calmarà calmaràs calmaré calmaríem calmaríeu calmassen calmasses calmassin calmassis calmat calmats calmau calmava calmaven calmaves calme calmem calmen calmes calmessen calmesses calmessin calmessis calmeu calmi calmin calmis calmo calmà calmàrem calmàreu calmàs calmàssem calmàsseu calmàssim calmàssiu calmàvem calmàveu calmés calméssem calmésseu calméssim calméssiu calmí occ sept val v
calmer

calmosament /kaɫˌmo.zaˈmen/ /kaɫˌmo.zaˈment/ /kəɫˌmo.zəˈmen/ /kəɫˌmo.zəˈment/ adv
calmement

calmós /kaɫˈmos/ /kəɫˈmos/ adj masc
calme
Que fa les coses amb calma, sense presses.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
chaleur
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calorosament /ka.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /ka.ɫoˌɾo.zaˈment/ /kə.ɫoˌɾo.zəˈment/ /kə.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
chaudement

calorós /ka.ɫoˈɾos/ /kə.ɫoˈɾos/ /kə.ɫuˈɾos/ adj masc
chaleureux

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
colostrum

calquejar /kaɫ.keˈd͡ʒa/ /kaɫ.keˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.keˈʒa/ /kəɫ.kəˈd͡ʒa/ /kəɫ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) calquege calquegem calquegen calqueges calquegessen calquegesses calquegessin calquegessis calquegeu calquegi calquegin calquegis calquegés calquegéssem calquegésseu calquegéssim calquegéssiu calquegí calqueig calqueja calquejada calquejades calquejam calquejant calquejar calquejaran calquejarem calquejaren calquejares calquejareu calquejaria calquejarien calquejaries calquejarà calquejaràs calquejaré calquejaríem calquejaríeu calquejassen calquejasses calquejassin calquejassis calquejat calquejats calquejau calquejava calquejaven calquejaves calquejo calquejà calquejàrem calquejàreu calquejàs calquejàssem calquejàsseu calquejàssim calquejàssiu calquejàvem calquejàveu occ sept v
affairer
(mallorquí, menorquí) Discórrer amb afany a un fi.

calumniador /ka.ɫum.ni.aˈðo/ /ka.ɫum.ni.aˈðoɾ/ /kə.ɫum.ni.əˈðo/ adj masc
calomniateur

calumniar /ka.ɫum.niˈa/ /ka.ɫum.niˈaɾ/ /kə.ɫum.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calumnia calumniada calumniades calumniam calumniant calumniar calumniara calumniaran calumniarem calumniaren calumniares calumniareu calumniaria calumniarien calumniaries calumniarà calumniaràs calumniaré calumniaríem calumniaríeu calumniassen calumniasses calumniassin calumniassis calumniat calumniats calumniau calumniava calumniaven calumniaves calumnie calumniem calumnien calumnies calumniessen calumniesses calumniessin calumniessis calumnieu calumnii calumnio calumnià calumniàrem calumniàreu calumniàs calumniàssem calumniàsseu calumniàssim calumniàssiu calumniàvem calumniàveu calumniés calumniéssem calumniésseu calumniéssim calumniéssiu calumnií calumniï calumniïn calumniïs occ sept val v
calomnier

calumniosament /ka.ɫum.niˌo.zaˈmen/ /ka.ɫum.niˌo.zaˈment/ /kə.ɫum.niˌo.zəˈmen/ /kə.ɫum.niˌo.zəˈment/ adv
calomnieusement

calvari /kaɫˈva.ɾi/ /kaɫˈβa.ɾi/ /kəɫˈva.ɾi/ /kəɫˈβa.ɾi/ n masc
calvaire
(religió) Recorregut amb estacions o capelletes que evoca els passos de Jesús al lloc de crucifixió.
Sèrie d’adversitats o penalitats.

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
calice
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·laïta /kaɫ.ɫaˈi.ta/ /kəɫ.ɫəˈi.tə/ n fem
callaïs

cal·li- prefix
calli-

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
calligraphie

cal·ligrafiar /ka.ɫi.ɣɾa.fiˈa/ /kaɫ.ɫi.ɣɾa.fiˈa/ /kaɫ.ɫi.ɣɾa.fiˈaɾ/ /kə.ɫi.ɣɾə.fiˈa/ /kəɫ.ɫi.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cal·ligrafia cal·ligrafiada cal·ligrafiades cal·ligrafiam cal·ligrafiant cal·ligrafiar cal·ligrafiara cal·ligrafiaran cal·ligrafiarem cal·ligrafiaren cal·ligrafiares cal·ligrafiareu cal·ligrafiaria cal·ligrafiarien cal·ligrafiaries cal·ligrafiarà cal·ligrafiaràs cal·ligrafiaré cal·ligrafiaríem cal·ligrafiaríeu cal·ligrafiassen cal·ligrafiasses cal·ligrafiassin cal·ligrafiassis cal·ligrafiat cal·ligrafiats cal·ligrafiau cal·ligrafiava cal·ligrafiaven cal·ligrafiaves cal·ligrafie cal·ligrafiem cal·ligrafien cal·ligrafies cal·ligrafiessen cal·ligrafiesses cal·ligrafiessin cal·ligrafiessis cal·ligrafieu cal·ligrafii cal·ligrafio cal·ligrafià cal·ligrafiàrem cal·ligrafiàreu cal·ligrafiàs cal·ligrafiàssem cal·ligrafiàsseu cal·ligrafiàssim cal·ligrafiàssiu cal·ligrafiàvem cal·ligrafiàveu cal·ligrafiés cal·ligrafiéssem cal·ligrafiésseu cal·ligrafiéssim cal·ligrafiéssiu cal·ligrafií cal·ligrafiï cal·ligrafiïn cal·ligrafiïs occ sept val v
calligraphier

cal·ligràfic /ka.ɫiˈɣɾa.fik/ /kaɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ /kə.ɫiˈɣɾa.fik/ /kəɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ adj masc
calligraphique
Corresponent o pertanyent a la cal·ligrafia.
Que imita la cal·ligrafia (un escrit).

calç /ˈkaɫs/ n fem
chaux

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
slip
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçada /kaɫˈsa.ða/ n fem
chaussée

calçar /kaɫˈsa/ /kaɫˈsaɾ/ /kəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calce calcem calcen calces calcessen calcesses calcessin calcessis calceu calci calcin calcis calcés calcéssem calcésseu calcéssim calcéssiu calcí calç calça calçada calçades calçam calçant calçar calçara calçaran calçarem calçaren calçares calçareu calçaria calçarien calçaries calçarà calçaràs calçaré calçaríem calçaríeu calçassen calçasses calçassin calçassis calçat calçats calçau calçava calçaven calçaves calço calçà calçàrem calçàreu calçàs calçàssem calçàsseu calçàssim calçàssiu calçàvem calçàveu occ sept val v
mettre
Posar calçat als peus.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
chaussure

calçotada /kaɫ.soˈta.ða/ /kəɫ.soˈta.ðə/ /kəɫ.suˈta.ðə/ n fem
calçotada

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
caleçon

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
souci

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
fric

caló /kaˈɫo/ n masc
caló

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
calomnie

cama /ˈka.ma/ n fem
jambe
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camafeu /ka.maˈfɛw/ /kə.məˈfɛw/ n masc
camée

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
caméléon

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
camomille

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
camarade
Company amb qui es comparteixen afinitats.
(política) Company de militància socialista o comunista.

camatort /ˌka.maˈtɔɾt/ /ˌka.məˈtɔrt/ adj masc
fourchu

cambisòl /kam.biˈsɔɫ/ /kəm.biˈsɔɫ/ n masc
cambisol

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
chambre

cambrada /kamˈbɾa.ða/ /kəmˈbɾa.ðə/ n fem
dortoir

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
garçon serveur
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

cambril /kamˈbɾiɫ/ /kəmˈbɾiɫ/ n masc
niche
Cambra situada darrere de les estàtues i dels altars.

camejar /ka.meˈd͡ʒa/ /ka.meˈd͡ʒaɾ/ /ka.meˈʒa/ /kə.məˈd͡ʒa/ /kə.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) camege camegem camegen cameges camegessen camegesses camegessin camegessis camegeu camegi camegin camegis camegés camegéssem camegésseu camegéssim camegéssiu camegí cameig cameja camejada camejades camejam camejant camejar camejara camejaran camejarem camejaren camejares camejareu camejaria camejarien camejaries camejarà camejaràs camejaré camejaríem camejaríeu camejassen camejasses camejassin camejassis camejat camejats camejau camejava camejaven camejaves camejo camejà camejàrem camejàreu camejàs camejàssem camejàsseu camejàssim camejàssiu camejàvem camejàveu occ sept val v
gigoter
(intransitiu) Moure les cames.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
chameau
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.
dealer
(col·loquial) Traficant de droga.

camforar /kaɱ.foˈɾa/ /kaɱ.foˈɾaɾ/ /kəɱ.foˈɾa/ /kəɱ.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) camfor camfora camforada camforades camforam camforant camforar camforara camforaran camforarem camforaren camforares camforareu camforaria camforarien camforaries camforarà camforaràs camforaré camforaríem camforaríeu camforassen camforasses camforassin camforassis camforat camforats camforau camforava camforaven camforaves camfore camforem camforen camfores camforessen camforesses camforessin camforessis camforeu camfori camforin camforis camforo camforà camforàrem camforàreu camforàs camforàssem camforàsseu camforàssim camforàssiu camforàvem camforàveu camforés camforéssem camforésseu camforéssim camforéssiu camforí occ sept val v
camphrer

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camina caminada caminades caminam caminant caminar caminara caminaran caminarem caminaren caminares caminareu caminaria caminarien caminaries caminarà caminaràs caminaré caminaríem caminaríeu caminassen caminasses caminassin caminassis caminat caminats caminau caminava caminaven caminaves camine caminem caminen camines caminessen caminesses caminessin caminessis camineu camini caminin caminis camino caminà caminàrem caminàreu caminàs caminàssem caminàsseu caminàssim caminàssiu caminàvem caminàveu caminés caminéssem caminésseu caminéssim caminéssiu caminí camín occ sept val v
marcher

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
chemise
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
camion
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camió de bombers n masc
camion de pompiers

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
champ campagne
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
camp champ
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp central n masc
champ centre

camp contrari n masc
camp adverse

camp de bitlles n masc
piste de quilles

camp de golf n masc
parcours de golf

camp de joc n masc
aire de jeu
(esports de pilota) Superfície de l'àrea de competició d'un esport de pilota, amb unes mides fixades reglamentàriament i generalment delimitada per línies, dintre la qual es desenvolupa el joc.
champ de jeu
(rugbi) Part de l'àrea de joc compresa entre les dues línies d'assaig.

camp de pitch-and-putt n masc
parcours de pitch and putt

camp de treball n masc
camp de travail

camp del restador n masc
camp du receveur

camp del servidor n masc
camp du serveur

camp dret n masc
champ droit

camp esquerre n masc
champ gauche

camp exterior n masc
arrière-champ

camp interior n masc
avant-champ

camp propi n masc
camp propre

campament n masc
camp

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
cloche

campana de Gauss n fem
courbe de distribution normale

campana tubular n fem
cloche tubulaire

campanada /kam.paˈna.ða/ /kəm.pəˈna.ðə/ n fem
coup

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
clocher

campanar de cadireta n masc
clocher-mur

campanejar /kam.pa.neˈd͡ʒa/ /kam.pa.neˈd͡ʒaɾ/ /kam.pa.neˈʒa/ /kəm.pə.nəˈd͡ʒa/ /kəm.pə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) campanege campanegem campanegen campaneges campanegessen campanegesses campanegessin campanegessis campanegeu campanegi campanegin campanegis campanegés campanegéssem campanegésseu campanegéssim campanegéssiu campanegí campaneig campaneja campanejada campanejades campanejam campanejant campanejar campanejara campanejaran campanejarem campanejaren campanejares campanejareu campanejaria campanejarien campanejaries campanejarà campanejaràs campanejaré campanejaríem campanejaríeu campanejassen campanejasses campanejassin campanejassis campanejat campanejats campanejau campanejava campanejaven campanejaves campanejo campanejà campanejàrem campanejàreu campanejàs campanejàssem campanejàsseu campanejàssim campanejàssiu campanejàvem campanejàveu occ sept val v
carillonner
Tocar les campanes durant força temps.

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
campagne

campar /kamˈpa/ /kamˈpaɾ/ /kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camp campa campada campades campam campant campar campara camparan camparem camparen campares campareu camparia camparien camparies camparà camparàs camparé camparíem camparíeu campassen campasses campassin campassis campat campats campau campava campaven campaves campe campem campen campes campessen campesses campessin campessis campeu campi campin campis campo campà campàrem campàreu campàs campàssem campàsseu campàssim campàssiu campàvem campàveu campés campéssem campésseu campéssim campéssiu campí occ sept val v
sauvegarder
Salvar-se d'un perill.
s'y prendre
Anar passant la vida, subsistir.

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ adj masc
campagnard

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
paysan

campi qui pugui idiom
sauve-qui-peut

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
championnat

campir /kamˈpi/ /kamˈpiɾ/ /kəmˈpi/ campeix campeixen campeixes campeixi campeixin campeixis campeixo campia campida campides campien campies campim campint campir campiran campirem campiren campires campireu campiria campirien campiries campirà campiràs campiré campiríem campiríeu campisca campisquen campisques campissen campisses campissin campissis campit campits campiu campix campixen campixes campixo campí campíem campíeu campírem campíreu campís campíssem campísseu campíssim campíssiu n-occ occ sept v
peindre uniformément

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
champion

campus /ˈkam.pus/ n masc
campus

campus virtual n masc
campus virtuel

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camufl camufla camuflada camuflades camuflam camuflant camuflar camuflara camuflaran camuflarem camuflaren camuflares camuflareu camuflaria camuflarien camuflaries camuflarà camuflaràs camuflaré camuflaríem camuflaríeu camuflassen camuflasses camuflassin camuflassis camuflat camuflats camuflau camuflava camuflaven camuflaves camufle camuflem camuflen camufles camuflessen camuflesses camuflessin camuflessis camufleu camufli camuflin camuflis camuflo camuflà camuflàrem camuflàreu camuflàs camuflàssem camuflàsseu camuflàssim camuflàssiu camuflàvem camuflàveu camuflés camufléssem camuflésseu camufléssim camufléssiu camuflí occ sept val v
camoufler

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
chamois
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camí /kaˈmi/ n masc
chemin

can /ˈkan/ contraction
chez

canac /kaˈnak/ /kəˈnak/ n masc
Kanak

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
canadien
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
Canadien
Persona que habita o és originària del Canadà.
virage brusque
(patinatge artístic sobre gel, hoquei sobre gel) Viratge efectuat posant en línia els dos patins, de manera que quedi davant el corresponent al costat cap on s'ha de girar, i inclinant molt el cos cap a l'interior de la corba.

canal /kaˈnaɫ/ n fem
dalot
(bowling) Cadascun dels dos solcs situats a banda i banda d'una pista de bowling per a recollir les boles que surten dels seus límits i conduir-les fins al final.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
canal chaîne
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canal alfa n masc
canal alpha

canal de melé n masc
canal de mêlée

canalitzar /ka.na.liˈza/ /ka.na.ɫiˈd͡za/ /ka.na.ɫiˈza/ /ka.na.ɫiˈzaɾ/ /kə.nə.ɫiˈd͡za/ /kə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canalitz canalitza canalitzada canalitzades canalitzam canalitzant canalitzar canalitzara canalitzaran canalitzarem canalitzaren canalitzares canalitzareu canalitzaria canalitzarien canalitzaries canalitzarà canalitzaràs canalitzaré canalitzaríem canalitzaríeu canalitzassen canalitzasses canalitzassin canalitzassis canalitzat canalitzats canalitzau canalitzava canalitzaven canalitzaves canalitze canalitzem canalitzen canalitzes canalitzessen canalitzesses canalitzessin canalitzessis canalitzeu canalitzi canalitzin canalitzis canalitzo canalitzà canalitzàrem canalitzàreu canalitzàs canalitzàssem canalitzàsseu canalitzàssim canalitzàssiu canalitzàvem canalitzàveu canalitzés canalitzéssem canalitzésseu canalitzéssim canalitzéssiu canalitzí occ sept val v
canaliser

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
canaille
Persona vil i reprovable.

canana /kaˈna.na/ /kəˈna.nə/ n fem
cartouchière
Cartutxera amb una filera de bagues per a guardar-hi en cadascuna una bala o un cartutx, normalment cenyida a la cintura.
toutenon
Mol·lusc semblant al calamar de cos més allargat (Todarodes sagittatus).

canapè /ka.naˈpe/ /kə.nəˈpɛ/ n masc
canapé

canari adj masc
canarien
Relatiu a les illes Canàries, als seus habitants o a la seva llengua.

canari n masc
Canarien
Natural de les illes Canàries.
canari
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).
crénilabre rouquié
(peixos) Peix de la família dels làbrids de color rosat o groc vermellós (Symphodus mediterraneus).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
chancelier

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cancel cancel·la cancel·lada cancel·lades cancel·lam cancel·lant cancel·lar cancel·lara cancel·laran cancel·larem cancel·laren cancel·lares cancel·lareu cancel·laria cancel·larien cancel·laries cancel·larà cancel·laràs cancel·laré cancel·laríem cancel·laríeu cancel·lassen cancel·lasses cancel·lassin cancel·lassis cancel·lat cancel·lats cancel·lau cancel·lava cancel·laven cancel·laves cancel·le cancel·lem cancel·len cancel·les cancel·lessen cancel·lesses cancel·lessin cancel·lessis cancel·leu cancel·li cancel·lin cancel·lis cancel·lo cancel·là cancel·làrem cancel·làreu cancel·làs cancel·làssem cancel·làsseu cancel·làssim cancel·làssiu cancel·làvem cancel·làveu cancel·lés cancel·léssem cancel·lésseu cancel·léssim cancel·léssiu cancel·lí occ sept val v
annuler
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
chandelle

candi /ˈkan.di/ n masc
candi

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
candidat

candidat lliure n masc
candidat libre

candidatura /kan.di.ðaˈtu.ɾa/ /kən.di.ðəˈtu.ɾə/ n fem
candidature

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ bal candeix candeixen candeixes candeixi candeixin candeixis candeixo candesc candesqui candesquin candesquis candia candida candides candien candies candiguem candigueu candim candint candir candira candiran candirem candiren candires candireu candiria candirien candiries candirà candiràs candiré candiríem candiríeu candisc candisca candisquen candisques candissen candisses candissin candissis candit candits candiu candix candixen candixes candixo candí candíem candíeu candírem candíreu candís candíssem candísseu candíssim candíssiu n-occ occ sept val v
candir
Adobar amb sucre fos o almívar.

candorós /kan.doˈɾos/ /kən.doˈɾos/ /kən.duˈɾos/ adj masc
candide
Que té candor; càndid, ingenu.

canell /kaˈneʎ/ n masc
poignet

canella /kaˈne.ʎa/ /kəˈne.ʎə/ n fem
cannelle
Canó per on surt l'aigua d’una font.

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
candélabre

caneló /ka.neˈɫo/ /kə.nəˈɫo/ n masc
cannellone

canescent /ka.neˈsen/ /ka.neˈsent/ /kə.nəsˈsen/ /kə.nəsˈsent/ /kə.nəˈsen/ adj
canescent

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
kangourou
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
baby-sitter
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canilla /kaˈni.ʎa/ /kəˈni.ʎə/ n fem
meute

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
conduit

canonar /ka.noˈna/ /ka.noˈnaɾ/ /kə.noˈna/ /kə.nuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canon canona canonada canonades canonam canonant canonar canonara canonaran canonarem canonaren canonares canonareu canonaria canonarien canonaries canonarà canonaràs canonaré canonaríem canonaríeu canonassen canonasses canonassin canonassis canonat canonats canonau canonava canonaven canonaves canone canonem canonen canones canonessen canonesses canonessin canonessis canoneu canoni canonin canonis canono canonà canonàrem canonàreu canonàs canonàssem canonàsseu canonàssim canonàssiu canonàvem canonàveu canonés canonéssem canonésseu canonéssim canonéssiu canoní occ sept val v
s'emplumer
(intransitiu) Les aus, créixer els primers canons.
embobiner
(transitiu, tèxtil) Carregar els canons de la llançadora amb el fil que es teixirà.

canoneig /ka.noˈnet͡ʃ/ /kə.noˈnət͡ʃ/ /kə.nuˈnɛt͡ʃ/ n masc
canonnade

canonejar /ka.no.neˈd͡ʒa/ /ka.no.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.no.neˈʒa/ /kə.no.nəˈd͡ʒa/ /kə.nu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) canonege canonegem canonegen canoneges canonegessen canonegesses canonegessin canonegessis canonegeu canonegi canonegin canonegis canonegés canonegéssem canonegésseu canonegéssim canonegéssiu canonegí canoneig canoneja canonejada canonejades canonejam canonejant canonejar canonejara canonejaran canonejarem canonejaren canonejares canonejareu canonejaria canonejarien canonejaries canonejarà canonejaràs canonejaré canonejaríem canonejaríeu canonejassen canonejasses canonejassin canonejassis canonejat canonejats canonejau canonejava canonejaven canonejaves canonejo canonejà canonejàrem canonejàreu canonejàs canonejàssem canonejàsseu canonejàssim canonejàssiu canonejàvem canonejàveu occ sept val v
canonner

canonge /kaˈnɔɲ.d͡ʒe/ /kəˈnɔɲ.ʒə/ n masc
chanoine

canongessa /ka.noɲˈd͡ʒe.sa/ /kə.noɲˈʒə.sə/ /kə.nuɲˈʒɛ.sə/ n fem
chanoinesse

canonitzar /ka.no.niˈd͡za/ /ka.no.niˈza/ /ka.no.niˈzaɾ/ /kə.no.niˈd͡za/ /kə.nu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canonitz canonitza canonitzada canonitzades canonitzam canonitzant canonitzar canonitzara canonitzaran canonitzarem canonitzaren canonitzares canonitzareu canonitzaria canonitzarien canonitzaries canonitzarà canonitzaràs canonitzaré canonitzaríem canonitzaríeu canonitzassen canonitzasses canonitzassin canonitzassis canonitzat canonitzats canonitzau canonitzava canonitzaven canonitzaves canonitze canonitzem canonitzen canonitzes canonitzessen canonitzesses canonitzessin canonitzessis canonitzeu canonitzi canonitzin canonitzis canonitzo canonitzà canonitzàrem canonitzàreu canonitzàs canonitzàssem canonitzàsseu canonitzàssim canonitzàssiu canonitzàvem canonitzàveu canonitzés canonitzéssem canonitzésseu canonitzéssim canonitzéssiu canonitzí occ sept val v
canoniser
L'església, considerar sant a algú afegir-lo al cànon.

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
lard
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansalada viada n fem
lard maigre

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
fatigue

cansar /kanˈsa/ /kanˈsaɾ/ /kənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cans cansa cansada cansades cansam cansant cansar cansara cansaran cansarem cansaren cansares cansareu cansaria cansarien cansaries cansarà cansaràs cansaré cansaríem cansaríeu cansassen cansasses cansassin cansassis cansat cansats cansau cansava cansaven cansaves canse cansem cansen canses cansessen cansesses cansessin cansessis canseu cansi cansin cansis canso cansà cansàrem cansàreu cansàs cansàssem cansàsseu cansàssim cansàssiu cansàvem cansàveu cansés canséssem cansésseu canséssim canséssiu cansí occ sept val v
fatiguer

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
fatigué

cant /ˈkan/ /ˈkant/ n masc
chant

cant gregorià n masc
chant grégorien

cantador /kan.taˈðo/ /kan.taˈðoɾ/ /kən.təˈðo/ adj masc
chanteur

cantal /kanˈtaɫ/ /kənˈtaɫ/ n masc
caillou

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
chanteur

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
chanter
Produir música amb la veu.
annoncer
(beisbol, esports de raqueta) Fer saber en veu alta, un àrbitre o un anotador, el resultat d'un moment determinat del partit o la presa d'una decisió.

cantarella n fem
accent chantant
Modulació especial de la veu característica d’un determinat parlar i que resulta insòlita en el parlar propi.

cantarellejar /kan.ta.ɾe.ʎeˈd͡ʒa/ /kan.ta.ɾe.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /kan.ta.ɾe.ʎeˈʒa/ /kən.tə.ɾə.ʎəˈd͡ʒa/ /kən.tə.ɾə.ʎəˈʒa/ cantarellege cantarellegem cantarellegen cantarelleges cantarellegessen cantarellegesses cantarellegessin cantarellegessis cantarellegeu cantarellegi cantarellegin cantarellegis cantarellegés cantarellegéssem cantarellegésseu cantarellegéssim cantarellegéssiu cantarellegí cantarelleja cantarellejada cantarellejades cantarellejant cantarellejar cantarellejaran cantarellejarem cantarellejaren cantarellejares cantarellejareu cantarellejaria cantarellejarien cantarellejaries cantarellejarà cantarellejaràs cantarellejaré cantarellejaríem cantarellejaríeu cantarellejat cantarellejats cantarellejava cantarellejaven cantarellejaves cantarellejo cantarellejà cantarellejàrem cantarellejàreu cantarellejàvem cantarellejàveu occ sept v
chanter en parlant

cantell del tauler n masc
bord du panneau

cantellejar /kan.te.ʎeˈd͡ʒa/ /kan.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /kan.te.ʎeˈʒa/ /kən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kən.tə.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cantellegem cantellegen cantelleges cantellegessin cantellegessis cantellegeu cantellegi cantellegin cantellegis cantellegés cantellegéssim cantellegéssiu cantellegí cantelleig cantelleja cantellejada cantellejades cantellejam cantellejant cantellejar cantellejaran cantellejarem cantellejaren cantellejares cantellejareu cantellejaria cantellejarien cantellejaries cantellejarà cantellejaràs cantellejaré cantellejaríem cantellejaríeu cantellejassen cantellejasses cantellejassin cantellejassis cantellejat cantellejats cantellejau cantellejava cantellejaven cantellejaves cantellejà cantellejàrem cantellejàreu cantellejàs cantellejàssem cantellejàsseu cantellejàssim cantellejàssiu cantellejàvem cantellejàveu v
être anguleux
(intransitiu) Ser cantellut.
tailler les arêtes
(transitiu) Fer cantells.

canterano /kan.teˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.nu/ n masc
secrétaire

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
goude
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantiret /kan.tiˈɾet/ /kən.tiˈɾɛt/ n masc
flageolet d'oiseau

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
coin
Encreuament de dos carrers.
(hoquei sobre gel) Cadascun dels quatre angles arrodonits d'una pista de joc, delimitats per les tanques laterals i les tanques de fons.

cantor /kanˈto/ /kanˈtoɾ/ /kənˈto/ n masc
chanteur
Persona que canta, especialment en un cor o com a solista.

cantussejar /kan.tu.seˈd͡ʒa/ /kan.tu.seˈd͡ʒaɾ/ /kan.tu.seˈʒa/ /kən.tu.səˈd͡ʒa/ /kən.tu.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cantussege cantussegem cantussegen cantusseges cantussegessen cantussegesses cantussegessin cantussegessis cantussegeu cantussegi cantussegin cantussegis cantussegés cantussegéssem cantussegésseu cantussegéssim cantussegéssiu cantussegí cantusseig cantusseja cantussejada cantussejades cantussejam cantussejant cantussejar cantussejara cantussejaran cantussejarem cantussejaren cantussejares cantussejareu cantussejaria cantussejarien cantussejaries cantussejarà cantussejaràs cantussejaré cantussejaríem cantussejaríeu cantussejassen cantussejasses cantussejassin cantussejassis cantussejat cantussejats cantussejau cantussejava cantussejaven cantussejaves cantussejo cantussejà cantussejàrem cantussejàreu cantussejàs cantussejàssem cantussejàsseu cantussejàssim cantussejàssiu cantussejàvem cantussejàveu occ sept val v
chantonner

cantussol /kan.tuˈsɔɫ/ /kən.tuˈsɔɫ/ n masc
mélopée

cantàrida /kanˈta.ɾi.ða/ /kənˈta.ɾi.ðə/ n fem
cantharide

cantó /kanˈto/ /kənˈto/ n masc
canton

canusir /ka.nuˈzi/ /ka.nuˈziɾ/ /kə.nuˈzi/ canuseix canuseixen canuseixes canuseixi canuseixin canuseixis canuseixo canusia canusida canusides canusien canusies canusim canusint canusir canusiran canusirem canusiren canusires canusireu canusiria canusirien canusiries canusirà canusiràs canusiré canusiríem canusiríeu canusisca canusisquen canusisques canusissen canusisses canusissin canusissis canusit canusits canusiu canusix canusixen canusixes canusixo canusí canusíem canusíeu canusírem canusíreu canusís canusíssem canusísseu canusíssim canusíssiu n-occ occ sept v
grisonner

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
échange changement
Acció i efecte de canviar.
monnaie
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.
(no comptable) Diners en moneda fraccionària per a descanviar.
changement
(esports de pilota) Acció i efecte de reemplaçar un jugador per un altre jugador del mateix equip en el transcurs d'un partit.
(beisbol) Acció dels dos equips d'intercanviar-se les funcions ofensives i defensives al final de cada mitja entrada.

canvi al vol n masc
changement volant

canvi antireglamentari n masc
changement irrégulier

canvi d'efecte n masc
variation d'effet

canvi d'oponent n masc
changement d'adversaire

canvi de camp n masc
changement de camp

canvi de direcció n masc
changement de direction

canvi de joc n masc
changement d'aile

canvi de pala n masc
changement de raquette

canvi de posició n masc
changement de position

canvi de professió n masc
changement de carrière

canvi de receptor n masc
changement de relanceur

canvi de servei Interjection
service perdu

canvi de servei n masc
changement de service

canvi de servidor n masc
changement de serveur

canvi de zones n masc
changement de zone

canvi social n masc
changement social

canviador /kam.bi.aˈðo/ /kam.bi.aˈðoɾ/ /kaɱ.vi.aˈðoɾ/ /kəm.bi.əˈðo/ /kəɱ.vi.əˈðo/ n masc
changeur

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canvia canviada canviades canviam canviant canviar canviara canviaran canviarem canviaren canviares canviareu canviaria canviarien canviaries canviarà canviaràs canviaré canviaríem canviaríeu canviassen canviasses canviassin canviassis canviat canviats canviau canviava canviaven canviaves canvie canviem canvien canvies canviessen canviesses canviessin canviessis canvieu canvii canvio canvià canviàrem canviàreu canviàs canviàssem canviàsseu canviàssim canviàssiu canviàvem canviàveu canviés canviéssem canviésseu canviéssim canviéssiu canvií canviï canviïn canviïs occ sept val v
changer
Modificar, fer diferent, variar.
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dóna.
(esports de pilota) Reemplaçar un titular per un suplent en el transcurs d'un partit o una partida d'un esport d'equip.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
cambiste

canxa /ˈkaɲ.t͡ʃa/ /ˈkaɲ.ʃə/ n fem
cancha

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
canne roseau
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.
roseau tuyau
Per semblança, tija del blat o d'altres cereals.
roseau canne
Espècie de jonc que s'usa per a bastons o mangales.
roseau
El moll de l'os.
anche roseau
La llengüeta del baixó i d'altres instruments de vent que s'introdueix a la boca per a sonar.

canyaferla /ˌka.ɲaˈfɛr.ɫa/ /ˌka.ɲaˈfɛɾ.ɫa/ /ˌka.ɲaˈfɛɾ.ɫɛ/ /ˌka.ɲəˈfɛr.ɫə/ n fem
férule

canyar /kaˈɲa/ /kaˈɲaɾ/ /kəˈɲa/ n masc
cannaie

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
cannelle
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.
os long
Part anterior de la cama.

canyes /ˈka.ɲes/ /ˈka.ɲəs/ n fem
carrousel
Torneig que la noblesa solia fer en ocasió d'algunes celebracions públiques, consistent en el llançament de canyes contra l'adversari.

cançó n fem
chanson
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

cançó de bressol n fem
berceuse

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ adj
cannibale
Relatiu als animals que devoren d’altres de la mateixa espècie.

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
cannibale
antropòfag

canícula /kaˈni.ku.ɫa/ /kəˈni.ku.ɫə/ n fem
canicule

canòdrom /kaˈnɔ.ðɾom/ /kəˈnɔ.ðɾom/ /kəˈnɔ.ðɾum/ n masc
cynodrome

canònicament /kaˌnɔ.ni.kaˈmen/ /kaˌnɔ.ni.kaˈment/ /kəˌnɔ.ni.kəˈmen/ /kəˌnɔ.ni.kəˈment/ adv
canoniquement

canó /kaˈno/ n masc
canon
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

canó de projecció n masc
canon de projection

canós /kaˈnos/ /kəˈnos/ adj masc
chenu

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
chaos

cap adj
aucun
(negatiu) Ni un.
(negatiu) Gens de.
(interrogatiu, condicional) Alguna mena de.

cap n masc
tête caboche
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap n neut
chef
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap a preposition
vers

cap d'any n masc
jour de l'an

cap d'estudis n masc
censeur des études
Òrgan unipersonal de govern d'un centre educatiu al qual correspon la programació i el seguiment de les activitats docents del centre en col·laboració amb el director, el secretari acadèmic i el claustre de professors.

cap d'estudis n neut
directeur des études
Professional de l'educació escolar, habitualment docent, que exerceix la direcció d'estudis en un centre educatiu i té per funcions principals la coordinació del disseny i la implementació del currículum.

cap d'olla n masc
globicéphale commun

cap d'olla d'aleta curta n masc
globicéphale tropical

cap d'olla de l'Irauadi n masc
orcelle

cap de casa n masc
chef de famille

cap de fava n masc
conard

cap de recollidors de pilotes n neut
chef des ramasseurs de balles

cap de setmana n masc
weekend week-end

cap-roig /ˌkabˈrɔt͡ʃ/ n masc
rascasse rouge

cap-roig de fonera n masc
rascasse rose

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
cape
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
couche
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitar /ka.pa.siˈta/ /ka.pa.siˈtaɾ/ /kə.pə.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capacit capacita capacitada capacitades capacitam capacitant capacitar capacitara capacitaran capacitarem capacitaren capacitares capacitareu capacitaria capacitarien capacitaries capacitarà capacitaràs capacitaré capacitaríem capacitaríeu capacitassen capacitasses capacitassin capacitassis capacitat capacitats capacitau capacitava capacitaven capacitaves capacite capacitem capaciten capacites capacitessen capacitesses capacitessin capacitessis capaciteu capaciti capacitin capacitis capacito capacità capacitàrem capacitàreu capacitàs capacitàssem capacitàsseu capacitàssim capacitàssiu capacitàvem capacitàveu capacités capacitéssem capacitésseu capacitéssim capacitéssiu capacití occ sept val v
former

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
capacité
Contingut que cap en un espai concret.
Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

capacitat intel·lectual n fem
capacité intellectuelle

capacitat intel·lectual límit n fem
fonctionnement intellectuel limite

capalçar /ˌka.paɫˈsa/ /ˌka.paɫˈsaɾ/ /ˌka.pəɫˈsa/ /ˌka.βaɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capalce capalcem capalcen capalces capalcessen capalcesses capalcessin capalcessis capalceu capalci capalcin capalcis capalcés capalcéssem capalcésseu capalcéssim capalcéssiu capalcí capalç capalça capalçada capalçades capalçam capalçant capalçar capalçaran capalçarem capalçaren capalçares capalçareu capalçaria capalçarien capalçaries capalçarà capalçaràs capalçaré capalçaríem capalçaríeu capalçassen capalçasses capalçassin capalçassis capalçat capalçats capalçau capalçava capalçaven capalçaves capalço capalçà capalçàrem capalçàreu capalçàs capalçàssem capalçàsseu capalçàssim capalçàssiu capalçàvem capalçàveu occ sept v
soulever
Alçar d’un cap.

capatàs /ka.paˈtas/ /kə.pəˈtas/ n masc
contremaître

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
capable
Que té capacitat.
Apte o hàbil per fer una cosa.

capaçment /kaˌpazˈmen/ /kaˌpazˈment/ /kəˌpazˈmen/ /kəˌpazˈment/ adv
capablement

capbaixar-se /ˌkab.bajˈʃar.se/ /ˌkab.bajˈʃaɾ.se/ /ˌkab.baˈʃaɾ.se/ /ˌkab.bə.ʃərˈsə/ /ˌkab.bəˈʃar.sə/ /ˌkab.bəˈʃaɾ.sə/ capbaixa capbaixada capbaixades capbaixant capbaixar capbaixaran capbaixarem capbaixaren capbaixares capbaixareu capbaixaria capbaixarien capbaixaries capbaixarà capbaixaràs capbaixaré capbaixaríem capbaixaríeu capbaixat capbaixats capbaixava capbaixaven capbaixaves capbaixem capbaixen capbaixes capbaixessen capbaixesses capbaixessin capbaixessis capbaixeu capbaixi capbaixin capbaixis capbaixo capbaixà capbaixàrem capbaixàreu capbaixàvem capbaixàveu capbaixés capbaixéssem capbaixésseu capbaixéssim capbaixéssiu capbaixí sept v
s'affaisser

capbreu /ˌkabˈbɾew/ n masc
bail emphytéotique

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capbussa capbussada capbussades capbussam capbussant capbussar capbussara capbussaran capbussarem capbussaren capbussares capbussareu capbussaria capbussarien capbussaries capbussarà capbussaràs capbussaré capbussaríem capbussaríeu capbussassen capbussasses capbussassin capbussassis capbussat capbussats capbussau capbussava capbussaven capbussaves capbusse capbussem capbussen capbusses capbussessen capbussesses capbussessin capbussessis capbusseu capbussi capbussin capbussis capbusso capbussà capbussàrem capbussàreu capbussàs capbussàssem capbussàsseu capbussàssim capbussàssiu capbussàvem capbussàveu capbussés capbusséssem capbussésseu capbusséssim capbusséssiu capbussí capbús occ sept val v
plonger
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capbussejar /kab.bu.seˈd͡ʒa/ /kab.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /kab.bu.seˈʒa/ /kəb.bu.səˈd͡ʒa/ /kəb.bu.səˈʒa/ capbussegem capbussegen capbusseges capbussegessen capbussegesses capbussegessin capbussegessis capbussegeu capbussegi capbussegin capbussegis capbussegés capbussegéssem capbussegésseu capbussegéssim capbussegéssiu capbussegí capbusseja capbussejada capbussejades capbussejant capbussejar capbussejaran capbussejarem capbussejaren capbussejares capbussejareu capbussejaria capbussejarien capbussejaries capbussejarà capbussejaràs capbussejaré capbussejaríem capbussejaríeu capbussejat capbussejats capbussejava capbussejaven capbussejaves capbussejo capbussejà capbussejàrem capbussejàreu capbussejàvem capbussejàveu sept v
plonger

capbussó /kab.buˈso/ /kəb.buˈso/ n masc
plongeon

capciosament /kap.siˌo.zaˈmen/ /kap.siˌo.zaˈment/ /kəp.siˌo.zəˈmen/ /kəp.siˌo.zəˈment/ adv
captieusement

capciós /kap.siˈos/ /kəp.siˈos/ adj masc
captieux

capejar /ka.peˈd͡ʒa/ /ka.peˈd͡ʒaɾ/ /ka.peˈʒa/ /kə.pəˈd͡ʒa/ /kə.pəˈʒa/ v
capéer
Resistir el mal temps navegant a la capa, amb les veles plegades i el timó a sotavent.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
chapelle

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
chapelain
Sacerdot titular d'una capellania.
capelan
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus minutus)
tacaud
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus luscus)
motelle de Méditerranée
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus mediterraneus)
plie commune
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Pleuronectes platessa)

caperó /ka.peˈɾo/ /kə.pəˈɾo/ n masc
chaperon

capficar /ˌkap.fiˈka/ /ˌkap.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capfic capfica capficada capficades capficam capficant capficar capficara capficaran capficarem capficaren capficares capficareu capficaria capficarien capficaries capficarà capficaràs capficaré capficaríem capficaríeu capficassen capficasses capficassin capficassis capficat capficats capficau capficava capficaven capficaves capfico capficà capficàrem capficàreu capficàs capficàssem capficàsseu capficàssim capficàssiu capficàvem capficàveu capfique capfiquem capfiquen capfiques capfiquessen capfiquesses capfiquessin capfiquessis capfiqueu capfiqui capfiquin capfiquis capfiqués capfiquéssem capfiquésseu capfiquéssim capfiquéssiu capfiquí occ sept val v
marcotter
Doblegar una branca i colgar-la en terra perquè arreli.

capgirar /ˌkab.d͡ʒiˈɾa/ /ˌkab.d͡ʒiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capgir capgira capgirada capgirades capgiram capgirant capgirar capgirara capgiraran capgirarem capgiraren capgirares capgirareu capgiraria capgirarien capgiraries capgirarà capgiraràs capgiraré capgiraríem capgiraríeu capgirassen capgirasses capgirassin capgirassis capgirat capgirats capgirau capgirava capgiraven capgiraves capgire capgirem capgiren capgires capgiressen capgiresses capgiressin capgiressis capgireu capgiri capgirin capgiris capgiro capgirà capgiràrem capgiràreu capgiràs capgiràssem capgiràsseu capgiràssim capgiràssiu capgiràvem capgiràveu capgirés capgiréssem capgirésseu capgiréssim capgiréssiu capgirí occ sept val v
renverser
Voltar un objecte en sentit vertical, posant el que estava a dalt a la part de baix.
bouleverser
Canviar radicalment les coses.

capgirellar /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎa/ /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎaɾ/ /ˌkab.ʒi.ɾəˈʎa/ capgirella capgirellada capgirellades capgirellant capgirellar capgirellaran capgirellarem capgirellaren capgirellares capgirellareu capgirellaria capgirellarien capgirellaries capgirellarà capgirellaràs capgirellaré capgirellaríem capgirellaríeu capgirellat capgirellats capgirellava capgirellaven capgirellaves capgirelle capgirellem capgirellen capgirelles capgirellessen capgirellesses capgirellessin capgirellessis capgirelleu capgirelli capgirellin capgirellis capgirello capgirellà capgirellàrem capgirellàreu capgirellàvem capgirellàveu capgirellés capgirelléssem capgirellésseu capgirelléssim capgirelléssiu capgirellí occ sept v
rouler

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
têtard
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
capybara cabiai

capicular /ka.pi.kuˈɫa/ /ka.pi.kuˈɫaɾ/ /kə.pi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capicul capicula capiculada capiculades capiculam capiculant capicular capicularan capicularem capicularen capiculares capiculareu capicularia capicularien capicularies capicularà capicularàs capicularé capicularíem capicularíeu capiculassen capiculasses capiculassin capiculassis capiculat capiculats capiculau capiculava capiculaven capiculaves capicule capiculem capiculen capicules capiculessen capiculesses capiculessin capiculessis capiculeu capiculi capiculin capiculis capiculo capiculà capiculàrem capiculàreu capiculàs capiculàssem capiculàsseu capiculàssim capiculàssiu capiculàvem capiculàveu capiculés capiculéssem capiculésseu capiculéssim capiculéssiu capiculí occ sept v
bêcheveter

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
capillaire
(anatomia) vas capil·lar

capil·lici /ka.piɫˈɫi.si/ /ka.piˈɫi.si/ /kə.piɫˈɫi.si/ /kə.piˈɫi.si/ n masc
capillitium

capissar /ka.piˈsa/ /ka.piˈsaɾ/ /kə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. capissa capissada capissades capissant capissar capissara capissaran capissarem capissaren capissares capissareu capissaria capissarien capissaries capissarà capissaràs capissaré capissaríem capissaríeu capissassen capissasses capissat capissats capissava capissaven capissaves capisse capissem capissen capisses capissessen capissesses capissessin capissessis capisseu capissi capissin capissis capisso capissà capissàrem capissàreu capissàssem capissàsseu capissàvem capissàveu capissés capisséssem capissésseu capisséssim capisséssiu capissí occ val val (1) v
comprendre
(intransitiu) Saber comprendre, pensar-hi, veure-ho.

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
capital
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
capitale
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capital /ka.piˈtaɫ/ n masc
capital
Diners, conjunt de béns acumulats.

capital cultural n masc
capital culturel

capital humà n masc
capital humain

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
capitalisme

capitalitzar /ka.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.pi.ta.ɫiˈza/ /ka.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /kə.pi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capitalitz capitalitza capitalitzada capitalitzades capitalitzam capitalitzant capitalitzar capitalitzara capitalitzaran capitalitzarem capitalitzaren capitalitzares capitalitzareu capitalitzaria capitalitzarien capitalitzaries capitalitzarà capitalitzaràs capitalitzaré capitalitzaríem capitalitzaríeu capitalitzassen capitalitzasses capitalitzassin capitalitzassis capitalitzat capitalitzats capitalitzau capitalitzava capitalitzaven capitalitzaves capitalitze capitalitzem capitalitzen capitalitzes capitalitzessen capitalitzesses capitalitzessin capitalitzessis capitalitzeu capitalitzi capitalitzin capitalitzis capitalitzo capitalitzà capitalitzàrem capitalitzàreu capitalitzàs capitalitzàssem capitalitzàsseu capitalitzàssim capitalitzàssiu capitalitzàvem capitalitzàveu capitalitzés capitalitzéssem capitalitzésseu capitalitzéssim capitalitzéssiu capitalitzí occ sept val v
capitaliser
(transitiu, economia) Fer esdevenir capital, com ara un valor realitzant-lo.
(transitiu, economia, dret) Computar el capital que representa (una renda, un pagament periòdic...) d’acord amb una taxa d’interès.
(transitiu, economia, política, activisme, de vegades figurat) Treure profit (d'un fet, d'una situació, d'una circumstància), generalment per a generar capital.
(intransitiu, economia) Acumular capital, sovint destinat a inversions que pretenen produir-ne més.
(transitiu, intransitiu, economia) Invertir en les accions d'una empresa per a fer augmentar el seu capital.

capitalment /ka.piˌtaɫˈmen/ /ka.piˌtaɫˈment/ /kə.piˌtaɫˈmen/ /kə.piˌtaɫˈment/ adv
capitalement

capitanejar /ka.pi.ta.neˈd͡ʒa/ /ka.pi.ta.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.pi.ta.neˈʒa/ /kə.pi.tə.nəˈd͡ʒa/ /kə.pi.tə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capitanege capitanegem capitanegen capitaneges capitanegessen capitanegesses capitanegessin capitanegessis capitanegeu capitanegi capitanegin capitanegis capitanegés capitanegéssem capitanegésseu capitanegéssim capitanegéssiu capitanegí capitaneig capitaneja capitanejada capitanejades capitanejam capitanejant capitanejar capitanejara capitanejaran capitanejarem capitanejaren capitanejares capitanejareu capitanejaria capitanejarien capitanejaries capitanejarà capitanejaràs capitanejaré capitanejaríem capitanejaríeu capitanejassen capitanejasses capitanejassin capitanejassis capitanejat capitanejats capitanejau capitanejava capitanejaven capitanejaves capitanejo capitanejà capitanejàrem capitanejàreu capitanejàs capitanejàssem capitanejàsseu capitanejàssim capitanejàssiu capitanejàvem capitanejàveu occ sept val v
commander

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
chapiteau

capitoli /ka.piˈtɔ.ɫi/ /kə.piˈtɔ.ɫi/ n masc
Capitole

capitonar /ka.pi.toˈna/ /ka.pi.toˈnaɾ/ /kə.pi.toˈna/ /kə.pi.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. capitona capitonada capitonades capitonant capitonar capitonara capitonaran capitonarem capitonaren capitonares capitonareu capitonaria capitonarien capitonaries capitonarà capitonaràs capitonaré capitonaríem capitonaríeu capitonassen capitonasses capitonat capitonats capitonava capitonaven capitonaves capitone capitonem capitonen capitones capitonessen capitonesses capitoneu capitono capitonà capitonàrem capitonàreu capitonàssem capitonàsseu capitonàvem capitonàveu capitonés capitonéssem capitonésseu capitoní occ val val (1) v
capitonner

capitost /ka.piˈtɔst/ /kə.piˈtɔst/ n neut
chef

capitular /ka.pi.tuˈɫa/ /ka.pi.tuˈɫaɾ/ /kə.pi.tuˈɫa/ /kə.pi.tuˈɫar/ adj
capitulaire
Relatiu al capítol.

capitular /ka.pi.tuˈɫa/ /ka.pi.tuˈɫaɾ/ /kə.pi.tuˈɫa/ /kə.pi.tuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capitul capitula capitulada capitulades capitulam capitulant capitular capitulara capitularan capitularem capitularen capitulares capitulareu capitularia capitularien capitularies capitularà capitularàs capitularé capitularíem capitularíeu capitulassen capitulasses capitulassin capitulassis capitulat capitulats capitulau capitulava capitulaven capitulaves capitule capitulem capitulen capitules capitulessen capitulesses capitulessin capitulessis capituleu capituli capitulin capitulis capitulo capitulà capitulàrem capitulàreu capitulàs capitulàssem capitulàsseu capitulàssim capitulàssiu capitulàvem capitulàveu capitulés capituléssem capitulésseu capituléssim capituléssiu capitulí occ sept val v
capituler
(intransitiu) En una disputa, rendir-se, donar-se per vençut.

capitularment /ka.pi.tuˌɫarˈmen/ /ka.pi.tuˌɫaɾˈmen/ /ka.pi.tuˌɫaɾˈment/ /kə.pi.tuˌɫarˈmen/ /kə.pi.tuˌɫaɾˈment/ adv
capitulairement

capità /ka.piˈta/ n masc
capitaine

capità de joc n masc
capitaine de jeu

caplletra /ˌkabˈʎe.tɾa/ /ˌkabˈʎə.tɾə/ /ˌkabˈʎɛ.tɾə/ n fem
lettrine

caplleuta /ˌkabˈʎew.ta/ /ˌkabˈʎew.tə/ n fem
caution

capmassar-se /ˌkab.maˈsaɾ.se/ /ˌkam.maˈsar.se/ /ˌkam.mə.sərˈsə/ /ˌkam.məˈsar.sə/ /ˌkam.məˈsaɾ.sə/ capmassa capmassada capmassades capmassant capmassar capmassaran capmassarem capmassaren capmassares capmassareu capmassaria capmassarien capmassaries capmassarà capmassaràs capmassaré capmassaríem capmassaríeu capmassat capmassats capmassava capmassaven capmassaves capmassem capmassen capmasses capmassessen capmassesses capmassessin capmassessis capmasseu capmassi capmassin capmassis capmasso capmassà capmassàrem capmassàreu capmassàvem capmassàveu capmassés capmasséssem capmassésseu capmasséssim capmasséssiu capmassí sept v
être abattu

capolar /ka.poˈɫa/ /ka.poˈɫaɾ/ /kə.poˈɫa/ /kə.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capol capola capolada capolades capolam capolant capolar capolara capolaran capolarem capolaren capolares capolareu capolaria capolarien capolaries capolarà capolaràs capolaré capolaríem capolaríeu capolassen capolasses capolassin capolassis capolat capolats capolau capolava capolaven capolaves capole capolem capolen capoles capolessen capolesses capolessin capolessis capoleu capoli capolin capolis capolo capolà capolàrem capolàreu capolàs capolàssem capolàsseu capolàssim capolàssiu capolàvem capolàveu capolés capoléssem capolésseu capoléssim capoléssiu capolí occ sept val v
hacher

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
bouton
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caponar /ka.poˈna/ /ka.poˈnaɾ/ /kə.poˈna/ /kə.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capon capona caponada caponades caponam caponant caponar caponaran caponarem caponaren caponares caponareu caponaria caponarien caponaries caponarà caponaràs caponaré caponaríem caponaríeu caponassen caponasses caponassin caponassis caponat caponats caponau caponava caponaven caponaves capone caponem caponen capones caponessen caponesses caponessin caponessis caponeu caponi caponin caponis capono caponà caponàrem caponàreu caponàs caponàssem caponàsseu caponàssim caponàssiu caponàvem caponàveu caponés caponéssem caponésseu caponéssim caponéssiu caponí occ sept v
chaponner
Fer capó castrant un pollastre.
côcher
Cobrir el mascle d’aviram a la femella.

capot /kaˈpɔt/ /kəˈpɔt/ n masc
capote

capota /kaˈpɔ.ta/ /kaˈpɔ.tɔ/ /kəˈpɔ.tə/ n fem
capote
Capell lleuger de dona.
Coberta lleugera d’alguns vehicles.

capotar /ka.poˈta/ /ka.poˈtaɾ/ /ka.puˈta/ /kə.poˈta/ /kə.puˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capot capota capotada capotades capotam capotant capotar capotaran capotarem capotaren capotares capotareu capotaria capotarien capotaries capotarà capotaràs capotaré capotaríem capotaríeu capotassen capotasses capotassin capotassis capotat capotats capotau capotava capotaven capotaves capote capotem capoten capotes capotessen capotesses capotessin capotessis capoteu capoti capotin capotis capoto capotà capotàrem capotàreu capotàs capotàssem capotàsseu capotàssim capotàssiu capotàvem capotàveu capotés capotéssem capotésseu capotéssim capotéssiu capotí occ sept v
capoter

capotejar /ka.po.teˈd͡ʒa/ /ka.po.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.po.teˈʒa/ /kə.po.təˈd͡ʒa/ /kə.pu.təˈʒa/ capotegem capotegen capoteges capotegessen capotegesses capotegessin capotegessis capotegeu capotegi capotegin capotegis capotegés capotegéssem capotegésseu capotegéssim capotegéssiu capotegí capoteja capotejada capotejades capotejant capotejar capotejaran capotejarem capotejaren capotejares capotejareu capotejaria capotejarien capotejaries capotejarà capotejaràs capotejaré capotejaríem capotejaríeu capotejat capotejats capotejava capotejaven capotejaves capotejo capotejà capotejàrem capotejàreu capotejàvem capotejàveu v
hocher

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ n neut
Capricorne

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
caprice

capritxosament /ka.pɾiˌt͡ʃo.zaˈmen/ /ka.pɾiˌt͡ʃo.zaˈment/ /kə.pɾiˌt͡ʃo.zəˈmen/ /kə.pɾiˌt͡ʃo.zəˈment/ adv
capricieusement

capsa /ˈkap.sa/ n fem
boîte

capsa de música n fem
boîte à musique

capsigrany /kap.siˈɣɾaɲ/ /kəp.siˈɣɾaɲ/ n masc
pie-grièche
Ocell de la família dels lànids.

capta /ˈkap.ta/ /ˈkap.tə/ n fem
accattonaggio mendicité

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
mendiant

captar /kapˈta/ /kapˈtaɾ/ /kəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capt capta captada captades captam captant captar captara captaran captarem captaren captares captareu captaria captarien captaries captarà captaràs captaré captaríem captaríeu captassen captasses captassin captassis captat captats captau captava captaven captaves capte captem capten captes captessen captesses captessin captessis capteu capti captin captis capto captà captàrem captàreu captàs captàssem captàsseu captàssim captàssiu captàvem captàveu captés captéssem captésseu captéssim captéssiu captí occ sept val v
capturer

captenir-se /ˌkap.teˈniɾ.se/ /ˌkap.tə.nirˈsə/ /ˌkap.təˈnir.sə/ /ˌkap.təˈniɾ.sə/ bal captenc captendran captendrem captendreu captendria captendrien captendries captendrà captendràs captendré captendríem captendríeu captenen captenguda captengudes captenguem captengueren captengueres captenguessin captenguessis captengueu captengui captenguin captenguis captengut captenguts captengué captenguérem captenguéreu captengués captenguéssim captenguéssiu captenguí captenia captenien captenies captenim captenint captenir capteniu captens capteníem capteníeu captinc captindran captindrem captindreu captindria captindrien captindries captindrà captindràs captindré captindríem captindríeu captinga captinguda captingudes captinguem captinguen captinguera captingueren captingueres captingues captinguessen captinguesses captinguessin captinguessis captingueu captingui captinguin captinguis captingut captinguts captingué captinguérem captinguéreu captingués captinguéssem captinguésseu captinguéssim captinguéssiu captinguí capté captén captín occ val v
se comporter

capterrera /kap.teˈre.ɾa/ /kəp.təˈre.ɾə/ n fem
couronnement

capterrerar /kap.te.reˈɾa/ /kap.te.reˈɾaɾ/ /kəp.tə.rəˈɾa/ capterrera capterrerada capterrerades capterrerant capterrerar capterreraran capterrerarem capterreraren capterrerares capterrerareu capterreraria capterrerarien capterreraries capterrerarà capterreraràs capterreraré capterreraríem capterreraríeu capterrerat capterrerats capterrerava capterreraven capterreraves capterrere capterrerem capterreren capterreres capterreressen capterreresses capterrereu capterrero capterrerà capterreràrem capterreràreu capterreràvem capterreràveu capterrerés capterreréssem capterrerésseu capterrerí occ v
couronner

captinyós /kap.tiˈɲos/ /kəp.tiˈɲos/ n masc
petite rascasse

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
captif

captivar /kap.tiˈvaɾ/ /kap.tiˈβa/ /kəp.tiˈva/ /kəp.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) captiu captiv captiva captivada captivades captivam captivant captivar captivara captivaran captivarem captivaren captivares captivareu captivaria captivarien captivaries captivarà captivaràs captivaré captivaríem captivaríeu captivassen captivasses captivassin captivassis captivat captivats captivau captivava captivaven captivaves captive captivem captiven captives captivessen captivesses captivessin captivessis captiveu captivi captivin captivis captivo captivà captivàrem captivàreu captivàs captivàssem captivàsseu captivàssim captivàssiu captivàvem captivàveu captivés captivéssem captivésseu captivéssim captivéssiu captiví occ sept val v
attraper
Agafar i retenir algú contra la seva voluntat, fer captiu.
captiver
Atreure fortament l'atenció.

captrencar /ˌkap.tɾeŋˈka/ /ˌkap.tɾeŋˈkaɾ/ /ˌkap.tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. captrenca captrencada captrencades captrencant captrencar captrencara captrencaran captrencarem captrencaren captrencares captrencareu captrencaria captrencarien captrencaries captrencarà captrencaràs captrencaré captrencaríem captrencaríeu captrencassen captrencasses captrencat captrencats captrencava captrencaven captrencaves captrenco captrencà captrencàrem captrencàreu captrencàssem captrencàsseu captrencàvem captrencàveu captrenque captrenquem captrenquen captrenques captrenquessen captrenquesses captrenquessin captrenquessis captrenqueu captrenqui captrenquin captrenquis captrenqués captrenquéssem captrenquésseu captrenquéssim captrenquéssiu captrenquí occ sept val val (1) v
blesser

captura de moviment n fem
capture de mouvements

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) captur captura capturada capturades capturam capturant capturar capturara capturaran capturarem capturaren capturares capturareu capturaria capturarien capturaries capturarà capturaràs capturaré capturaríem capturaríeu capturassen capturasses capturassin capturassis capturat capturats capturau capturava capturaven capturaves capture capturem capturen captures capturessen capturesses capturessin capturessis captureu capturi capturin capturis capturo capturà capturàrem capturàreu capturàs capturàssem capturàsseu capturàssim capturàssiu capturàvem capturàveu capturés capturéssem capturésseu capturéssim capturéssiu capturí occ sept val v
capturer
Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
capuche capuchon
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
cappuccino

caputxí /ka.puˈt͡ʃi/ /kə.puˈt͡ʃi/ n masc
capucin
(botànica) Primat platirí del gènere Cebus.

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
nuit
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
pomme
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ n fem
feuillage
Conjunt de les branques d'un arbre.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
chevet
Part del llit on es posa el cap.
tête
(informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
chapitre
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.
capitule
(botànica) Grup d’estructures reproductores de forma globulosa.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
chapon
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.
chaîne
(nàutica) Cap gruixut o cadena que subjecta l’àncora a l’amura del vaixell.
capot
Tapa de la carrosseria que cobreix el motor d’un automòbil.

caqui n masc
kaki
(botànica) Fruita del caquier
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
cher coûteux
De preu elevat.
cher
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
car

cara /ˈka.ɾa/ n fem
visage face
(anatomia) Rostre.
côté
Superfície d'un cos (les cares d'un cub)
(pilota basca, golf, esports de raqueta) Cadascuna de les dues bandes de la fulla d'una pala o del cap d'una raqueta, una eina o un bastó amb què es colpeja la pilota, el volant o la bola.

cara oberta n fem
face ouverte

cara plana n fem
face à plat

cara pàl·lida n masc
visage pâle

cara tancada n fem
face fermée

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
citrouille
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

carabassejar /ka.ɾa.ba.seˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾa.βa.seˈd͡ʒa/ /ka.ɾa.βa.seˈʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈd͡ʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈʒa/ /kə.ɾə.βə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carabassegem carabassegen carabasseges carabassegessen carabassegesses carabassegessin carabassegessis carabassegeu carabassegi carabassegin carabassegis carabassegés carabassegéssem carabassegésseu carabassegéssim carabassegéssiu carabassegí carabasseig carabasseja carabassejada carabassejades carabassejam carabassejant carabassejar carabassejaran carabassejarem carabassejaren carabassejares carabassejareu carabassejaria carabassejarien carabassejaries carabassejarà carabassejaràs carabassejaré carabassejaríem carabassejaríeu carabassejassen carabassejasses carabassejassin carabassejassis carabassejat carabassejats carabassejau carabassejava carabassejaven carabassejaves carabassejo carabassejà carabassejàrem carabassejàreu carabassejàs carabassejàssem carabassejàsseu carabassejàssim carabassejàssiu carabassejàvem carabassejàveu sept v
tirer sur l’orange
(intransitiu) Un color, tirar a ataronjat com el carabassa.
recaler
(transitiu, col·loquial) Donar carabassa, suspendre a algú en un examen.
congédier être une courge
(transitiu, col·loquial) Donar carabassa una noia, rebutjar un pretendent.

caracterial /ka.ɾak.te.ɾiˈaɫ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈaɫ/ n neut
caractériel

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) caracteritz caracteritza caracteritzada caracteritzades caracteritzam caracteritzant caracteritzar caracteritzara caracteritzaran caracteritzarem caracteritzaren caracteritzares caracteritzareu caracteritzaria caracteritzarien caracteritzaries caracteritzarà caracteritzaràs caracteritzaré caracteritzaríem caracteritzaríeu caracteritzassen caracteritzasses caracteritzassin caracteritzassis caracteritzat caracteritzats caracteritzau caracteritzava caracteritzaven caracteritzaves caracteritze caracteritzem caracteritzen caracteritzes caracteritzessen caracteritzesses caracteritzessin caracteritzessis caracteritzeu caracteritzi caracteritzin caracteritzis caracteritzo caracteritzà caracteritzàrem caracteritzàreu caracteritzàs caracteritzàssem caracteritzàsseu caracteritzàssim caracteritzàssiu caracteritzàvem caracteritzàveu caracteritzés caracteritzéssem caracteritzésseu caracteritzéssim caracteritzéssiu caracteritzí occ sept val v
caractériser

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
caractéristique

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
caractéristique
Forma femenina de característic.

caracul /ka.ɾaˈkuɫ/ /kə.ɾəˈkuɫ/ n masc
caracul

carafeixar /ˌka.ɾa.fejˈʃa/ /ˌka.ɾa.fejˈʃaɾ/ /ˌka.ɾa.feˈʃa/ /ˌka.ɾə.fəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carafeix carafeixa carafeixada carafeixades carafeixam carafeixant carafeixar carafeixara carafeixaran carafeixarem carafeixaren carafeixares carafeixareu carafeixaria carafeixarien carafeixaries carafeixarà carafeixaràs carafeixaré carafeixaríem carafeixaríeu carafeixassen carafeixasses carafeixassin carafeixassis carafeixat carafeixats carafeixau carafeixava carafeixaven carafeixaves carafeixe carafeixem carafeixen carafeixes carafeixessen carafeixesses carafeixessin carafeixessis carafeixeu carafeixi carafeixin carafeixis carafeixo carafeixà carafeixàrem carafeixàreu carafeixàs carafeixàssem carafeixàsseu carafeixàssim carafeixàssiu carafeixàvem carafeixàveu carafeixés carafeixéssem carafeixésseu carafeixéssim carafeixéssiu carafeixí occ val v
ébranler

caragirar /ˌka.ɾa.d͡ʒiˈɾa/ /ˌka.ɾa.d͡ʒiˈɾaɾ/ /ˌka.ɾa.ʒiˈɾa/ /ˌka.ɾə.ʒiˈɾa/ caragira caragirada caragirades caragirant caragirar caragiraran caragirarem caragiraren caragirares caragirareu caragiraria caragirarien caragiraries caragirarà caragiraràs caragiraré caragiraríem caragiraríeu caragirat caragirats caragirava caragiraven caragiraves caragirem caragiren caragires caragiressen caragiresses caragiressin caragiressis caragireu caragiri caragirin caragiris caragiro caragirà caragiràrem caragiràreu caragiràvem caragiràveu caragirés caragiréssem caragirésseu caragiréssim caragiréssiu caragirí sept v
faire [[changer d'avis]]
Fer canviar de manera de pensar, d'idea.
se raviser
(pronominal) Canviar d’idea, trencar una promesa o una relació.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
escargot
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
vis
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caragolar /ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /kə.ɾə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caragol caragola caragolada caragolades caragolam caragolant caragolar caragolara caragolaran caragolarem caragolaren caragolares caragolareu caragolaria caragolarien caragolaries caragolarà caragolaràs caragolaré caragolaríem caragolaríeu caragolassen caragolasses caragolassin caragolassis caragolat caragolats caragolau caragolava caragolaven caragolaves caragole caragolem caragolen caragoles caragolessen caragolesses caragolessin caragolessis caragoleu caragoli caragolin caragolis caragolo caragolà caragolàrem caragolàreu caragolàs caragolàssem caragolàsseu caragolàssim caragolàssiu caragolàvem caragolàveu caragolés caragoléssem caragolésseu caragoléssim caragoléssiu caragolí occ sept val v
visser

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ Interjection
zut
(vulgarisme) Expressió de sorpresa per l’estranyesa, l’admiració o l’enuig.

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ n masc
bite
(vulgarisme) penis

carambola /ka.ɾamˈbɔ.ɫa/ /kə.ɾəmˈbɔ.ɫə/ n fem
carambolage
(billar) Jugada del billar de caramboles consistent a fer que la bola d'atac toqui les altres dues boles.
(pilota basca) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota contra el frontis de manera que a continuació toqui la paret esquerra i s'obri cap a l'ample.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
caramel
Pasta de sucre cremat.
bonbon
Dolç fet amb pasta de sucre i essències.

caramella n fem
chalumeau

caramel·lització /ka.ɾa.me.ɫi.d͡za.siˈo/ /ka.ɾa.me.ɫi.za.siˈo/ /ka.ɾa.meɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /ka.ɾa.meɫ.ɫi.za.siˈo/ /kə.ɾə.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /kə.ɾə.məɫ.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
caramélisation

caramel·litzar /ka.ɾa.me.ɫiˈd͡za/ /ka.ɾa.me.ɫiˈza/ /ka.ɾa.meɫ.ɫiˈd͡za/ /ka.ɾa.meɫ.ɫiˈzaɾ/ /kə.ɾə.mə.ɫiˈd͡za/ /kə.ɾə.məɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caramel·litz caramel·litza caramel·litzada caramel·litzades caramel·litzam caramel·litzant caramel·litzar caramel·litzara caramel·litzaran caramel·litzarem caramel·litzaren caramel·litzares caramel·litzareu caramel·litzaria caramel·litzarien caramel·litzaries caramel·litzarà caramel·litzaràs caramel·litzaré caramel·litzaríem caramel·litzaríeu caramel·litzassen caramel·litzasses caramel·litzassin caramel·litzassis caramel·litzat caramel·litzats caramel·litzau caramel·litzava caramel·litzaven caramel·litzaves caramel·litze caramel·litzem caramel·litzen caramel·litzes caramel·litzessen caramel·litzesses caramel·litzessin caramel·litzessis caramel·litzeu caramel·litzi caramel·litzin caramel·litzis caramel·litzo caramel·litzà caramel·litzàrem caramel·litzàreu caramel·litzàs caramel·litzàssem caramel·litzàsseu caramel·litzàssim caramel·litzàssiu caramel·litzàvem caramel·litzàveu caramel·litzés caramel·litzéssem caramel·litzésseu caramel·litzéssim caramel·litzéssiu caramel·litzí occ sept val v
caraméliser

caramull /ka.ɾaˈmuʎ/ /kə.ɾəˈmuʎ/ n masc
comble
Part d'un contingut que sobresurt d'un recipient.

caramullar /ka.ɾa.muˈʎa/ /ka.ɾa.muˈʎaɾ/ /kə.ɾə.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caramull caramulla caramullada caramullades caramullam caramullant caramullar caramullara caramullaran caramullarem caramullaren caramullares caramullareu caramullaria caramullarien caramullaries caramullarà caramullaràs caramullaré caramullaríem caramullaríeu caramullassen caramullasses caramullassin caramullassis caramullat caramullats caramullau caramullava caramullaven caramullaves caramulle caramullem caramullen caramulles caramullessen caramullesses caramullessin caramullessis caramulleu caramulli caramullin caramullis caramullo caramullà caramullàrem caramullàreu caramullàs caramullàssem caramullàsseu caramullàssim caramullàssiu caramullàvem caramullàveu caramullés caramulléssem caramullésseu caramulléssim caramulléssiu caramullí occ sept val v
combler
Omplir un recipient per sobre de les vores.
entasser
Amuntegar diverses coses en un munt desordenat.

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
caravansérail

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
caravelle

carbonar /kar.βoˈna/ /kaɾ.boˈnaɾ/ /kaɾ.βoˈna/ /kər.buˈna/ /kəɾ.boˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbon carbona carbonada carbonades carbonam carbonant carbonar carbonara carbonaran carbonarem carbonaren carbonares carbonareu carbonaria carbonarien carbonaries carbonarà carbonaràs carbonaré carbonaríem carbonaríeu carbonassen carbonasses carbonassin carbonassis carbonat carbonats carbonau carbonava carbonaven carbonaves carbone carbonem carbonen carbones carbonessen carbonesses carbonessin carbonessis carboneu carboni carbonin carbonis carbono carbonà carbonàrem carbonàreu carbonàs carbonàssem carbonàsseu carbonàssim carbonàssiu carbonàvem carbonàveu carbonés carbonéssem carbonésseu carbonéssim carbonéssiu carboní occ sept val v
charbonner

carbonatar /kar.βo.naˈta/ /kaɾ.bo.naˈtaɾ/ /kaɾ.βo.naˈta/ /kər.bu.nəˈta/ /kəɾ.bo.nəˈta/ alg ant bal carbonat carbonata carbonatada carbonatades carbonataia carbonataien carbonataies carbonatam carbonatant carbonatar carbonatara carbonataran carbonatarem carbonataren carbonatares carbonatareu carbonataria carbonatarien carbonataries carbonatariva carbonatariven carbonatarives carbonatarà carbonataràs carbonataré carbonataríem carbonataríeu carbonatarívem carbonataríveu carbonatassen carbonatasses carbonatassin carbonatassis carbonatat carbonatats carbonatau carbonatava carbonataven carbonataves carbonatavi carbonatavo carbonate carbonateguem carbonateguessa carbonateguessen carbonateguesses carbonategueu carbonategués carbonateguéssom carbonateguéssou carbonatem carbonaten carbonates carbonatessa carbonatessen carbonatesses carbonatessi carbonatessin carbonatessis carbonateu carbonati carbonatin carbonatis carbonato carbonatos carbonats carbonatà carbonatàiem carbonatàieu carbonatàrem carbonatàreu carbonatàs carbonatàssem carbonatàsseu carbonatàssim carbonatàssiu carbonatàvem carbonatàvets carbonatàveu carbonatàvom carbonatés carbonatéssem carbonatésseu carbonatéssim carbonatéssiu carbonatí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
carbonater

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
carbone

carbonitrurar /ˌkar.bu.ni.tɾuˈɾa/ /ˌkar.βo.ni.tɾuˈɾa/ /ˌkaɾ.bo.ni.tɾuˈɾa/ /ˌkaɾ.bo.ni.tɾuˈɾaɾ/ /ˌkaɾ.βo.ni.tɾuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbonitrur carbonitrura carbonitrurada carbonitrurades carbonitruram carbonitrurant carbonitrurar carbonitrurara carbonitruraran carbonitrurarem carbonitruraren carbonitrurares carbonitrurareu carbonitruraria carbonitrurarien carbonitruraries carbonitrurarà carbonitruraràs carbonitruraré carbonitruraríem carbonitruraríeu carbonitrurassen carbonitrurasses carbonitrurassin carbonitrurassis carbonitrurat carbonitrurats carbonitrurau carbonitrurava carbonitruraven carbonitruraves carbonitrure carbonitrurem carbonitruren carbonitrures carbonitruressen carbonitruresses carbonitruressin carbonitruressis carbonitrureu carbonitruri carbonitrurin carbonitruris carbonitruro carbonitrurà carbonitruràrem carbonitruràreu carbonitruràs carbonitruràssem carbonitruràsseu carbonitruràssim carbonitruràssiu carbonitruràvem carbonitruràveu carbonitrurés carbonitruréssem carbonitrurésseu carbonitruréssim carbonitruréssiu carbonitrurí occ val v
carbonitrurer

carbonitzar /kar.βo.niˈd͡za/ /kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /kaɾ.βo.niˈza/ /kər.bu.niˈd͡za/ /kəɾ.bo.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbonitz carbonitza carbonitzada carbonitzades carbonitzam carbonitzant carbonitzar carbonitzara carbonitzaran carbonitzarem carbonitzaren carbonitzares carbonitzareu carbonitzaria carbonitzarien carbonitzaries carbonitzarà carbonitzaràs carbonitzaré carbonitzaríem carbonitzaríeu carbonitzassen carbonitzasses carbonitzassin carbonitzassis carbonitzat carbonitzats carbonitzau carbonitzava carbonitzaven carbonitzaves carbonitze carbonitzem carbonitzen carbonitzes carbonitzessen carbonitzesses carbonitzessin carbonitzessis carbonitzeu carbonitzi carbonitzin carbonitzis carbonitzo carbonitzà carbonitzàrem carbonitzàreu carbonitzàs carbonitzàssem carbonitzàsseu carbonitzàssim carbonitzàssiu carbonitzàvem carbonitzàveu carbonitzés carbonitzéssem carbonitzésseu carbonitzéssim carbonitzéssiu carbonitzí occ sept val v
carboniser

carbur /kaɾˈbuɾ/ /kərˈbur/ n masc
carbure

carburar /kar.βuˈɾa/ /kaɾ.buˈɾaɾ/ /kaɾ.βuˈɾa/ /kər.buˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carbur carbura carburada carburades carburam carburant carburar carburara carburaran carburarem carburaren carburares carburareu carburaria carburarien carburaries carburarà carburaràs carburaré carburaríem carburaríeu carburassen carburasses carburassin carburassis carburat carburats carburau carburava carburaven carburaves carbure carburem carburen carbures carburessen carburesses carburessin carburessis carbureu carburi carburin carburis carburo carburà carburàrem carburàreu carburàs carburàssem carburàsseu carburàssim carburàssiu carburàvem carburàveu carburés carburéssem carburésseu carburéssim carburéssiu carburí occ sept val v
carburer

carbó /kaɾˈbo/ n masc
charbon houille
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.
charbon
(botànica) Nom comú de les malalties de les plantes produïdes per fongs ustilaginals.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
carquois

carcinogen /kar.siˈnɔ.ʒen/ /kaɾ.siˈnɔ.d͡ʒen/ /kər.siˈnɔ.ʒən/ n masc
carcinogène

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
carcinome

carcomprar /ˌkar.komˈpɾa/ /ˌkar.kumˈpɾa/ /ˌkaɾ.komˈpɾa/ /ˌkaɾ.komˈpɾaɾ/ carcompra carcomprada carcomprades carcomprant carcomprar carcompraran carcomprarem carcompraren carcomprares carcomprareu carcompraria carcomprarien carcompraries carcomprarà carcompraràs carcompraré carcompraríem carcompraríeu carcomprat carcomprats carcomprava carcompraven carcompraves carcomprem carcompren carcompres carcompressen carcompresses carcompressin carcompressis carcompreu carcompri carcomprin carcompris carcompro carcomprà carcompràrem carcompràreu carcompràvem carcompràveu carcomprés carcompréssem carcomprésseu carcompréssim carcompréssiu carcomprí sept v
acheter cher

card /ˈkart/ n masc
chardon

carda /ˈkar.də/ /ˈkaɾ.ða/ n fem
cardage

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
carder
Pentinar (la llana, el cotó, etc.) amb la carda per poder-la filar millor.
baiser
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
cardinal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.
trachyptère ventru
Peix de la família dels traquiptèrids. (Zu cristatus)

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
cardinal

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ prefix
cardio-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
cardiologie

cardiopatia /kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /kər.di.u.pəˈti.ə/ /kər.ði.u.pəˈti.ə/ /kəɾ.ði.o.pəˈti.ə/ n fem
cardiopathie

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
cardiovasculaire

carejar /ka.ɾeˈd͡ʒa/ /ka.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾeˈʒa/ /kə.ɾəˈd͡ʒa/ /kə.ɾəˈʒa/ v
faire le côté visible
Fer l’acabat de la cara visible d’una peça de construcció.
être cher
Tirar a car, donar-se la tendència de preus elevats.

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ adj masc
carélien
Relatiu a la República de Carèlia, a l’ètnia del territori o la seva llengua.

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
carélien Carélien
Individu finès oriental originari de Carèlia.
carélien
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carenar /ka.ɾeˈna/ /ka.ɾeˈnaɾ/ /kə.ɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carena carenada carenades carenam carenant carenar carenara carenaran carenarem carenaren carenares carenareu carenaria carenarien carenaries carenarà carenaràs carenaré carenaríem carenaríeu carenassen carenasses carenassin carenassis carenat carenats carenau carenava carenaven carenaves carene carenem carenen carenes carenessen carenesses carenessin carenessis careneu careni carenin carenis careno carenà carenàrem carenàreu carenàs carenàssem carenàsseu carenàssim carenàssiu carenàvem carenàveu carenés carenéssem carenésseu carenéssim carenéssiu carení carèn occ sept val v
caréner

carenejar /ka.ɾe.neˈd͡ʒa/ /ka.ɾe.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾe.neˈʒa/ /kə.ɾə.nəˈd͡ʒa/ /kə.ɾə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carenege carenegem carenegen careneges carenegessen carenegesses carenegessin carenegessis carenegeu carenegi carenegin carenegis carenegés carenegéssem carenegésseu carenegéssim carenegéssiu carenegí careneig careneja carenejada carenejades carenejam carenejant carenejar carenejaran carenejarem carenejaren carenejares carenejareu carenejaria carenejarien carenejaries carenejarà carenejaràs carenejaré carenejaríem carenejaríeu carenejassen carenejasses carenejassin carenejassis carenejat carenejats carenejau carenejava carenejaven carenejaves carenejo carenejà carenejàrem carenejàreu carenejàs carenejàssem carenejàsseu carenejàssim carenejàssiu carenejàvem carenejàveu occ sept v
marcher le long de la crête

carener /ka.ɾeˈne/ /ka.ɾeˈneɾ/ /kə.ɾəˈne/ adj masc
xxx
Situat a la carena, d’una muntanya, d’una teulada.

carener /ka.ɾeˈne/ /ka.ɾeˈneɾ/ /kə.ɾəˈne/ n masc
faîtage
Aresta culminant en la intersecció de dos aiguavessos d’una teulada.

cariar-se /ka.ɾiˈaɾ.se/ /kə.ɾi.ərˈsə/ /kə.ɾiˈar.sə/ /kə.ɾiˈaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caria cariada cariades cariam cariant cariar cariara cariaran cariarem cariaren cariares cariareu cariaria cariarien cariaries cariarà cariaràs cariaré cariaríem cariaríeu cariassen cariasses cariassin cariassis cariat cariats cariau cariava cariaven cariaves carie cariem carien caries cariessen cariesses cariessin cariessis carieu carii cario carià cariàrem cariàreu cariàs cariàssem cariàsseu cariàssim cariàssiu cariàvem cariàveu cariés cariéssem cariésseu cariéssim cariéssiu carií cariï cariïn cariïs occ val v
se carier

caribeny /kə.ɾiˈbəɲ/ /kə.ɾiˈbɛɲ/ /kə.ɾiˈβɛɲ/ adj masc
caribéen

caricaturar /ka.ɾi.ka.tuˈɾa/ /ka.ɾi.ka.tuˈɾaɾ/ /kə.ɾi.kə.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caricatur caricatura caricaturada caricaturades caricaturam caricaturant caricaturar caricaturara caricaturaran caricaturarem caricaturaren caricaturares caricaturareu caricaturaria caricaturarien caricaturaries caricaturarà caricaturaràs caricaturaré caricaturaríem caricaturaríeu caricaturassen caricaturasses caricaturassin caricaturassis caricaturat caricaturats caricaturau caricaturava caricaturaven caricaturaves caricature caricaturem caricaturen caricatures caricaturessen caricaturesses caricaturessin caricaturessis caricatureu caricaturi caricaturin caricaturis caricaturo caricaturà caricaturàrem caricaturàreu caricaturàs caricaturàssem caricaturàsseu caricaturàssim caricaturàssiu caricaturàvem caricaturàveu caricaturés caricaturéssem caricaturésseu caricaturéssim caricaturéssiu caricaturí occ sept val v
caricaturer

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
carillon jeu de timbres
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carinar /ka.ɾiˈna/ /ka.ɾiˈnaɾ/ /kə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. carina carinada carinades carinant carinar carinara carinaran carinarem carinaren carinares carinareu carinaria carinarien carinaries carinarà carinaràs carinaré carinaríem carinaríeu carinassen carinasses carinat carinats carinava carinaven carinaves carine carinem carinen carines carinessen carinesses carinessin carinessis carineu carini carinin carinis carino carinà carinàrem carinàreu carinàssem carinàsseu carinàvem carinàveu carinés carinéssem carinésseu carinéssim carinéssiu cariní occ sept val val (1) v
hurler

carinyena /ka.ɾiˈɲe.na/ /kə.ɾiˈɲɛ.nə/ n masc
carignan

cariogàmia /ka.ɾi.oˈɣa.mi.a/ /kə.ɾi.oˈɣa.mi.ə/ /kə.ɾi.uˈɣa.mi.ə/ n fem
caryogamie

cariorrexi /ka.ɾi.oˈrɛk.si/ /kə.ɾi.oˈrɛk.si/ /kə.ɾi.uˈrɛk.si/ n fem
caryorrexie

cariotip /ka.ɾi.oˈtip/ /kə.ɾi.oˈtip/ /kə.ɾi.uˈtip/ n masc
caryotype

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
charisme

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
charité

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
caritatif

caritativament /ka.ɾi.taˌti.vaˈment/ /ka.ɾi.taˌti.βaˈmen/ /kə.ɾi.təˌti.vəˈmen/ /kə.ɾi.təˌti.vəˈment/ /kə.ɾi.təˌti.βəˈmen/ adv
charitablement

carmanyola /kar.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫɔ/ /kər.məˈɲɔ.ɫə/ n fem
gamelle
Recipient tapat per a portar aliments preparats per a menjar.
carmagnole
(històric) Gec dels revolucionaris francesos de final del segle XVIII.

carmenar /kar.meˈna/ /kaɾ.meˈna/ /kaɾ.meˈnaɾ/ /kər.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) carmena carmenada carmenades carmenam carmenant carmenar carmenaran carmenarem carmenaren carmenares carmenareu carmenaria carmenarien carmenaries carmenarà carmenaràs carmenaré carmenaríem carmenaríeu carmenassen carmenasses carmenassin carmenassis carmenat carmenats carmenau carmenava carmenaven carmenaves carmenem carmenen carmenes carmenessen carmenesses carmenessin carmenessis carmeneu carmeni carmenin carmenis carmeno carmenà carmenàrem carmenàreu carmenàs carmenàssem carmenàsseu carmenàssim carmenàssiu carmenàvem carmenàveu carmenés carmenéssem carmenésseu carmenéssim carmenéssiu carmení carmèn sept v
démêler

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
cramoisi

carminatiu /kaɾ.mi.naˈtiw/ /kər.mi.nəˈtiw/ adj masc
carminatif

carmí /kərˈmi/ n masc
carmin

carn n fem
viande chair

carnalment /karˌnaɫˈmen/ /kaɾˌnaɫˈmen/ /kaɾˌnaɫˈment/ /kərˌnaɫˈmen/ /kəɾˌnaɫˈment/ adv
charnellement

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
carnaval

carnet d'estudiant n masc
carte d'étudiant

carnet internacional d'estudiant n masc
carte d'étudiant internationale

carnificar-se /kaɾ.ni.fiˈkaɾ.se/ /kər.ni.fi.kərˈsə/ /kər.ni.fiˈkar.sə/ /kəɾ.ni.fiˈkaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) carnific carnifica carnificada carnificades carnificam carnificant carnificar carnificara carnificaran carnificarem carnificaren carnificares carnificareu carnificaria carnificarien carnificaries carnificarà carnificaràs carnificaré carnificaríem carnificaríeu carnificassen carnificasses carnificassin carnificassis carnificat carnificats carnificau carnificava carnificaven carnificaves carnifico carnificà carnificàrem carnificàreu carnificàs carnificàssem carnificàsseu carnificàssim carnificàssiu carnificàvem carnificàveu carnifique carnifiquem carnifiquen carnifiques carnifiquessen carnifiquesses carnifiquessin carnifiquessis carnifiqueu carnifiqui carnifiquin carnifiquis carnifiqués carnifiquéssem carnifiquésseu carnifiquéssim carnifiquéssiu carnifiquí occ sept val v
se carnifier

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ adj masc
carnassier
Molt aficionat a menjar carn.

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
boucher
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
carnivore carnassier

carnívors /karˈni.βors/ /kaɾˈni.voɾs/ /kaɾˈni.βoɾs/ /kərˈni.vurs/ /kərˈni.βurs/ /kəɾˈni.voɾs/ n masc
carnivores

carota /kaˈɾɔ.ta/ /kaˈɾɔ.tɔ/ /kəˈɾɔ.tə/ n fem
masque
Màscara que representa una cara grotesca.
rimace
Ganyota que representa un posat desagradable.

carp /ˈkarp/ n masc
carpe

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
carpe commune carpe
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)
carassin commun
(Carassius carassius)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
dossier
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carpòfor /kaɾˈpɔ.foɾ/ /kərˈpɔ.fur/ /kəɾˈpɔ.foɾ/ n masc
carpophore

carrasca /kaˈras.ka/ /kəˈras.kə/ n fem
chêne vert

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
charger
Treballador que carrega mercaderies.
chargeur
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.
charger
Dispositiu d’una arma de foc on hi ha els projectils a introduir en la recambra.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) carreg carrega carregada carregades carregam carregant carregar carregara carregaran carregarem carregaren carregares carregareu carregaria carregarien carregaries carregarà carregaràs carregaré carregaríem carregaríeu carregassen carregasses carregassin carregassis carregat carregats carregau carregava carregaven carregaves carrego carregue carreguem carreguen carregues carreguessen carreguesses carreguessin carreguessis carregueu carregui carreguin carreguis carregués carreguéssem carreguésseu carreguéssim carreguéssiu carreguí carregà carregàrem carregàreu carregàs carregàssem carregàsseu carregàssim carregàssiu carregàvem carregàveu occ sept val v
charger
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.
(esports de pilota) Escometre un adversari recolzant-hi el cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.
(rugbi) Intentar interceptar un xut de l'equip adversari.

carregar un temps mort v
imputer un temps mort

carrell /kaˈreʎ/ /kəˈreʎ/ n masc
?
Conjunt de fruits agrupats per un fil o posades en filera.
bobine
Petit cilindre de fusta per desar el fil al seu voltant.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
rue
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.
allée
(golf) Zona del recorregut d'un forat coberta d'herba arranada i ben condicionada, situada entre el lloc de sortida i el green, per la qual està previst que es desenvolupi el joc.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
carrière
Trajectòria professional o pública.
études
Estudis que fa una persona per a l'obtenció d'un títol que permet exercir una determinada professió.

carrera docent n fem
carrière en enseignement

carrera professional n fem
carrière

carreta /kəˈrə.tə/ /kəˈrɛ.tə/ n fem
chariot

carretejar /ka.re.teˈd͡ʒa/ /ka.re.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.re.teˈʒa/ /kə.rə.təˈd͡ʒa/ /kə.rə.təˈʒa/ alg bal carretege carretegem carretegen carreteges carretegessen carretegesses carretegessin carretegessis carretegeu carretegi carretegin carretegis carretegés carretegéssem carretegésseu carretegéssim carretegéssiu carretegí carreteig carreteja carretejada carretejades carretejam carretejant carretejar carretejara carretejaran carretejarem carretejaren carretejares carretejareu carretejaria carretejarien carretejaries carretejarà carretejaràs carretejaré carretejaríem carretejaríeu carretejassen carretejasses carretejassin carretejassis carretejat carretejats carretejau carretejava carretejaven carretejaves carretejo carretejà carretejàrem carretejàreu carretejàs carretejàssem carretejàsseu carretejàssim carretejàssiu carretejàvem carretejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
transporter

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
route
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
brouette

carretó de golf n masc
chariot

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ n masc
carreau

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
voie

carril bici n masc
bande cyclable

carrinclonejar /ka.riŋ.kɫo.neˈd͡ʒa/ /ka.riŋ.kɫo.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.riŋ.kɫo.neˈʒa/ /kə.riŋ.kɫo.nəˈd͡ʒa/ /kə.riŋ.kɫu.nəˈʒa/ alg bal carrinclonege carrinclonegem carrinclonegen carrincloneges carrinclonegessen carrinclonegesses carrinclonegessin carrinclonegessis carrinclonegeu carrinclonegi carrinclonegin carrinclonegis carrinclonegés carrinclonegéssem carrinclonegésseu carrinclonegéssim carrinclonegéssiu carrinclonegí carrincloneig carrincloneja carrinclonejada carrinclonejades carrinclonejam carrinclonejant carrinclonejar carrinclonejara carrinclonejaran carrinclonejarem carrinclonejaren carrinclonejares carrinclonejareu carrinclonejaria carrinclonejarien carrinclonejaries carrinclonejarà carrinclonejaràs carrinclonejaré carrinclonejaríem carrinclonejaríeu carrinclonejassen carrinclonejasses carrinclonejassin carrinclonejassis carrinclonejat carrinclonejats carrinclonejau carrinclonejava carrinclonejaven carrinclonejaves carrinclonejo carrinclonejà carrinclonejàrem carrinclonejàreu carrinclonejàs carrinclonejàssem carrinclonejàsseu carrinclonejàssim carrinclonejàssiu carrinclonejàvem carrinclonejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
boiter

carrincló /ka.riŋˈkɫo/ /kə.riŋˈkɫo/ adj masc
ringard
Sense distinció, ridícul per excessiva sensibleria.

carrisqueig /ka.risˈket͡ʃ/ /kə.risˈkət͡ʃ/ /kə.risˈkɛt͡ʃ/ n masc
grincement

carrisquejar /ka.ris.keˈd͡ʒa/ /ka.ris.keˈd͡ʒaɾ/ /ka.ris.keˈʒa/ /kə.ris.kəˈd͡ʒa/ /kə.ris.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. carrisquege carrisquegem carrisquegen carrisqueges carrisquegessen carrisquegesses carrisquegessin carrisquegessis carrisquegeu carrisquegi carrisquegin carrisquegis carrisquegés carrisquegéssem carrisquegésseu carrisquegéssim carrisquegéssiu carrisquegí carrisqueja carrisquejada carrisquejades carrisquejant carrisquejar carrisquejara carrisquejaran carrisquejarem carrisquejaren carrisquejares carrisquejareu carrisquejaria carrisquejarien carrisquejaries carrisquejarà carrisquejaràs carrisquejaré carrisquejaríem carrisquejaríeu carrisquejassen carrisquejasses carrisquejat carrisquejats carrisquejava carrisquejaven carrisquejaves carrisquejo carrisquejà carrisquejàrem carrisquejàreu carrisquejàssem carrisquejàsseu carrisquejàvem carrisquejàveu occ sept val val (1) v
grincer

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
charrette
Vehicle tirat per animals i que corre sobre rodes destinat a transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
charogne

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
carrosse

carró n masc
carreau

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
lettre épître
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
carte
Llista de tots els plats i de les begudes que se serveixen en un restaurant.
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

cartejar /kar.teˈʒa/ /kaɾ.teˈd͡ʒa/ /kaɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /kər.təˈʒa/ /kəɾ.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cartege cartegem cartegen carteges cartegessen cartegesses cartegessin cartegessis cartegeu cartegi cartegin cartegis cartegés cartegéssem cartegésseu cartegéssim cartegéssiu cartegí carteig carteja cartejada cartejades cartejam cartejant cartejar cartejara cartejaran cartejarem cartejaren cartejares cartejareu cartejaria cartejarien cartejaries cartejarà cartejaràs cartejaré cartejaríem cartejaríeu cartejassen cartejasses cartejassin cartejassis cartejat cartejats cartejau cartejava cartejaven cartejaves cartejo cartejà cartejàrem cartejàreu cartejàs cartejàssem cartejàsseu cartejàssim cartejàssiu cartejàvem cartejàveu occ sept val v
correspondre

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
facteur

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
portefeuille
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ adj masc
cartésien

cartipàs /kaɾ.tiˈpas/ /kər.tiˈpas/ n masc
cahier
Quadern de paper que serveix per anotar algunes coses i escriure allò que dicten els mestres de les universitats.

cartografiar /kar.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /kər.tu.ɣɾə.fiˈa/ /kəɾ.to.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cartografia cartografiada cartografiades cartografiam cartografiant cartografiar cartografiara cartografiaran cartografiarem cartografiaren cartografiares cartografiareu cartografiaria cartografiarien cartografiaries cartografiarà cartografiaràs cartografiaré cartografiaríem cartografiaríeu cartografiassen cartografiasses cartografiassin cartografiassis cartografiat cartografiats cartografiau cartografiava cartografiaven cartografiaves cartografie cartografiem cartografien cartografies cartografiessen cartografiesses cartografiessin cartografiessis cartografieu cartografii cartografio cartografià cartografiàrem cartografiàreu cartografiàs cartografiàssem cartografiàsseu cartografiàssim cartografiàssiu cartografiàvem cartografiàveu cartografiés cartografiéssem cartografiésseu cartografiéssim cartografiéssiu cartografií cartografiï cartografiïn cartografiïs occ sept val v
cartographier

cartolina /kaɾ.toˈɫi.na/ /kər.tuˈɫi.nə/ /kəɾ.toˈɫi.nə/ n fem
bristol

cartomància /kaɾ.toˈman.si.a/ /kər.tuˈman.si.ə/ /kəɾ.toˈman.si.ə/ n fem
cartomancie

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
cartouche
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
cartilage

cartílag tiroide n masc
cartilage thyroïde

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
carton

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
artichaut

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
caractère
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caràngid irisat n masc
arc-en-ciel

carència /kaˈɾɛn.si.a/ /kəˈɾɛn.si.ə/ n fem
carence

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
carotide

cas n masc
cas
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
cas oblique

casa /ˈka.za/ n fem
maison domicile
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casa de colònies n fem
centre de vacances pour enfants

casaca /kaˈza.ka/ /kəˈza.kə/ n fem
casaque

casal /kaˈzaɫ/ /kəˈzaɫ/ n masc
maison

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
mariage
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas casa casada casades casam casant casar casara casaran casarem casaren casares casareu casaria casarien casaries casarà casaràs casaré casaríem casaríeu casassen casasses casassin casassis casat casats casau casava casaven casaves case casem casen cases casessen casesses casessin casessis caseu casi casin casis caso casà casàrem casàreu casàs casàssem casàsseu casàssim casàssiu casàvem casàveu casés caséssem casésseu caséssim caséssiu casí occ sept val v
marier
Contraure matrimoni.
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.
accorder
Una cosa, fer joc amb altres, tenir correspondència.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
marié

casc /ˈkask/ n masc
casque
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascar /kasˈka/ /kasˈkaɾ/ /kəsˈka/ /kəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) casc casca cascada cascades cascam cascant cascar cascara cascaran cascarem cascaren cascares cascareu cascaria cascarien cascaries cascarà cascaràs cascaré cascaríem cascaríeu cascassen cascasses cascassin cascassis cascat cascats cascau cascava cascaven cascaves casco cascà cascàrem cascàreu cascàs cascàssem cascàsseu cascàssim cascàssiu cascàvem cascàveu casque casquem casquen casques casquessen casquesses casquessin casquessis casqueu casqui casquin casquis casqués casquéssem casquésseu casquéssim casquéssiu casquí occ sept val v
battre mettre
Copejar, masegar.
mettre
(pronominal, col·loquial) prendre (menjar o beure)

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
grelot

casmogàmia /kaz.moˈɣa.mi.a/ /kəz.moˈɣa.mi.ə/ /kəz.muˈɣa.mi.ə/ n fem
chasmogamie

casolà /ka.zoˈɫa/ /kə.zoˈɫa/ /kə.zuˈɫa/ adj masc
domestique
Propi de la casa, fet allà o seguint les seves normes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
pellicules

casquet /kasˈket/ /kəsˈkət/ /kəsˈkɛt/ n masc
bonnet
Gorra o lligadura de tela, de cuir, etc., sense ales ni visera.

cassa /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
pot

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cas cassa cassada cassades cassam cassant cassar cassara cassaran cassarem cassaren cassares cassareu cassaria cassarien cassaries cassarà cassaràs cassaré cassaríem cassaríeu cassassen cassasses cassassin cassassis cassat cassats cassau cassava cassaven cassaves casse cassem cassen casses cassessen cassesses cassessin cassessis casseu cassi cassin cassis casso cassà cassàrem cassàreu cassàs cassàssem cassàsseu cassàssim cassàssiu cassàvem cassàveu cassés casséssem cassésseu casséssim casséssiu cassí occ sept val v
casser

casserola /ka.seˈɾɔ.ɫa/ /ka.seˈɾɔ.ɫɔ/ /kə.səˈɾɔ.ɫə/ n fem
casserole

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
cocotte

cassolada /ka.soˈɫa.ða/ /kə.soˈɫa.ðə/ /kə.suˈɫa.ðə/ n fem
casserolade
Soroll de cassoles i altres objectes metàl·lics com a manifestació de protesta o de reivindicació.

cassoleta /ka.soˈɫe.ta/ /kə.soˈɫə.tə/ /kə.suˈɫɛ.tə/ n fem
coupe

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
louche
Culler. Instrument per a servir aliment d'una olla a un plat.
casserole
Pot amb mànec que es posa al foc per a escalfar líquids.

cast /ˈkast/ adj masc
chaste

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
caste

castament /ˌkas.taˈmen/ /ˌkas.taˈment/ /ˌkas.təˈmen/ /ˌkas.təˈment/ adv
chastement

castany /kəsˈtaɲ/ n masc
châtain

castanya n fem
châtaigne chastaigne
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castanyola /kas.taˈɲɔ.ɫa/ /kas.taˈɲɔ.ɫɔ/ n fem
grande castagnole

castanyoles /kas.taˈɲɔ.les/ /kəs.təˈɲɔ.ɫəs/ n fem
castagnettes

castanyoleta /kas.ta.ɲoˈɫe.ta/ /kəs.tə.ɲoˈɫə.tə/ /kəs.tə.ɲuˈɫɛ.tə/ n fem
castagneau

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
chasteté

castell /kasˈteʎ/ n masc
château château fort
Fortificació defensiva.

castellanisme /kas.te.ʎaˈniz.me/ /kəs.tə.ʎəˈniz.mə/ n masc
hispanisme

castellanitzar /kas.te.ʎa.niˈd͡za/ /kas.te.ʎa.niˈza/ /kas.te.ʎa.niˈzaɾ/ /kəs.tə.ʎə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) castellanitz castellanitza castellanitzada castellanitzades castellanitzam castellanitzant castellanitzar castellanitzara castellanitzaran castellanitzarem castellanitzaren castellanitzares castellanitzareu castellanitzaria castellanitzarien castellanitzaries castellanitzarà castellanitzaràs castellanitzaré castellanitzaríem castellanitzaríeu castellanitzassen castellanitzasses castellanitzassin castellanitzassis castellanitzat castellanitzats castellanitzau castellanitzava castellanitzaven castellanitzaves castellanitze castellanitzem castellanitzen castellanitzes castellanitzessen castellanitzesses castellanitzessin castellanitzessis castellanitzeu castellanitzi castellanitzin castellanitzis castellanitzo castellanitzà castellanitzàrem castellanitzàreu castellanitzàs castellanitzàssem castellanitzàsseu castellanitzàssim castellanitzàssiu castellanitzàvem castellanitzàveu castellanitzés castellanitzéssem castellanitzésseu castellanitzéssim castellanitzéssiu castellanitzí occ sept val v
castillaniser

castellanoparlant /kas.teˌʎa.no.parˈɫan/ /kas.teˌʎa.no.paɾˈɫan/ /kas.teˌʎa.no.paɾˈɫant/ /kəs.təˌʎa.no.pəɾˈɫant/ /kəs.təˌʎa.nu.pərˈɫan/ adj
hispanophone
Que s’expressa en castellà.

castellanoparlant /kas.teˌʎa.no.parˈɫan/ /kas.teˌʎa.no.paɾˈɫan/ /kas.teˌʎa.no.paɾˈɫant/ /kəs.təˌʎa.no.pəɾˈɫant/ /kəs.təˌʎa.nu.pərˈɫan/ n neut
hispanophone
Qui parla castellà.

castellà adj masc
espagnol
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
châtelain
Senyor d'un castell.
Castillan castillan
Natural de Castella.
espagnol castillan
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ alg bal castig castiga castigada castigades castigam castigant castigar castigara castigaran castigarem castigaren castigares castigareu castigaria castigarien castigaries castigarà castigaràs castigaré castigaríem castigaríeu castigassen castigasses castigassin castigassis castigat castigats castigau castigava castigaven castigaves castigo castigue castiguem castiguen castigues castiguessen castiguesses castiguessin castiguessis castigueu castigui castiguin castiguis castigués castiguéssem castiguésseu castiguéssim castiguéssiu castiguí castigà castigàrem castigàreu castigàs castigàssem castigàsseu castigàssim castigàssiu castigàvem castigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
punir
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.
graisser
(gastronomia) Afegir al sucre un altre producte, com ara glucosa, crémor tàrtar o àcid cítric, per a evitar-ne la cristal·lització.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
castor bièvre
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) castr castra castrada castrades castram castrant castrar castrara castraran castrarem castraren castrares castrareu castraria castrarien castraries castrarà castraràs castraré castraríem castraríeu castrassen castrasses castrassin castrassis castrat castrats castrau castrava castraven castraves castre castrem castren castres castressen castresses castressin castressis castreu castri castrin castris castro castrà castràrem castràreu castràs castràssem castràsseu castràssim castràssiu castràvem castràveu castrés castréssem castrésseu castréssim castréssiu castrí occ sept val v
castrer
Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ adj
casuel

casualitat /ka.zu.a.ɫiˈtat/ /kə.zu.ə.ɫiˈtat/ n fem
casualité

casualment /ka.zuˌaɫˈmen/ /ka.zuˌaɫˈment/ /kə.zuˌaɫˈmen/ /kə.zuˌaɫˈment/ adv
par hazard

catalanada /ka.ta.ɫaˈna.ða/ /kə.tə.ɫəˈna.ðə/ n fem
idiotisme

catalanisme /ka.ta.ɫaˈniz.me/ /kə.tə.ɫəˈniz.mə/ n masc
catalanisme

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ n fem
catalanité

catalanització /ka.ta.la.ni.d͡za.siˈo/ /ka.ta.la.ni.za.siˈo/ /kə.tə.ɫə.nid.zə.siˈo/ n fem
catalanisation

catalanitzar /ka.ta.ɫa.niˈd͡za/ /ka.ta.ɫa.niˈza/ /ka.ta.ɫa.niˈzaɾ/ /kə.tə.ɫə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) catalanitz catalanitza catalanitzada catalanitzades catalanitzam catalanitzant catalanitzar catalanitzara catalanitzaran catalanitzarem catalanitzaren catalanitzares catalanitzareu catalanitzaria catalanitzarien catalanitzaries catalanitzarà catalanitzaràs catalanitzaré catalanitzaríem catalanitzaríeu catalanitzassen catalanitzasses catalanitzassin catalanitzassis catalanitzat catalanitzats catalanitzau catalanitzava catalanitzaven catalanitzaves catalanitze catalanitzem catalanitzen catalanitzes catalanitzessen catalanitzesses catalanitzessin catalanitzessis catalanitzeu catalanitzi catalanitzin catalanitzis catalanitzo catalanitzà catalanitzàrem catalanitzàreu catalanitzàs catalanitzàssem catalanitzàsseu catalanitzàssim catalanitzàssiu catalanitzàvem catalanitzàveu catalanitzés catalanitzéssem catalanitzésseu catalanitzéssim catalanitzéssiu catalanitzí occ sept val v
catalaniser

catalanofonia /ka.ta.ɫa.no.foˈni.a/ /kə.tə.ɫə.no.foˈni.ə/ /kə.tə.ɫə.nu.fuˈni.ə/ n fem
catalanophonie

catalanofòbia /ka.taˌɫa.noˈfɔ.bi.a/ /kə.təˌɫa.noˈfɔ.bi.ə/ /kə.təˌɫa.nuˈfɔ.bi.ə/ /kə.təˌɫa.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
catalanophobie

catalanoparlant /ka.taˌɫa.no.parˈɫan/ /ka.taˌɫa.no.paɾˈɫan/ /ka.taˌɫa.no.paɾˈɫant/ /kə.təˌɫa.no.pəɾˈɫant/ /kə.təˌɫa.nu.pərˈɫan/ adj
catalanophone

catalitzar /ka.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.ta.ɫiˈza/ /ka.ta.ɫiˈzaɾ/ alg ant bal catalitz catalitza catalitzada catalitzades catalitzaia catalitzaien catalitzaies catalitzam catalitzant catalitzar catalitzara catalitzaran catalitzarem catalitzaren catalitzares catalitzareu catalitzaria catalitzarien catalitzaries catalitzariva catalitzariven catalitzarives catalitzarà catalitzaràs catalitzaré catalitzaríem catalitzaríeu catalitzarívem catalitzaríveu catalitzassen catalitzasses catalitzassin catalitzassis catalitzat catalitzats catalitzau catalitzava catalitzaven catalitzaves catalitzavi catalitzavo catalitze catalitzeguem catalitzeguessa catalitzeguessen catalitzeguesses catalitzegueu catalitzegués catalitzeguéssom catalitzeguéssou catalitzem catalitzen catalitzes catalitzessa catalitzessen catalitzesses catalitzessi catalitzessin catalitzessis catalitzeu catalitzi catalitzin catalitzis catalitzo catalitzos catalitzs catalitzà catalitzàiem catalitzàieu catalitzàrem catalitzàreu catalitzàs catalitzàssem catalitzàsseu catalitzàssim catalitzàssiu catalitzàvem catalitzàvets catalitzàveu catalitzàvom catalitzés catalitzéssem catalitzésseu catalitzéssim catalitzéssiu catalitzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
catalyser

catalogar /ka.ta.ɫoˈɣa/ /ka.ta.ɫoˈɣaɾ/ /kə.tə.ɫoˈɣa/ /kə.tə.ɫuˈɣa/ alg bal catalog cataloga catalogada catalogades catalogam catalogant catalogar catalogara catalogaran catalogarem catalogaren catalogares catalogareu catalogaria catalogarien catalogaries catalogarà catalogaràs catalogaré catalogaríem catalogaríeu catalogassen catalogasses catalogassin catalogassis catalogat catalogats catalogau catalogava catalogaven catalogaves catalogo catalogue cataloguem cataloguen catalogues cataloguessen cataloguesses cataloguessin cataloguessis catalogueu catalogui cataloguin cataloguis catalogués cataloguéssem cataloguésseu cataloguéssim cataloguéssiu cataloguí catalogà catalogàrem catalogàreu catalogàs catalogàssem catalogàsseu catalogàssim catalogàssiu catalogàvem catalogàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
cataloguer

català adj masc
catalan
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
Catalan catalan
Natural de Catalunya.
catalan
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

català antic n masc
ancien catalan

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
cataplasme
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
catapulte
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catari /kaˈta.ɾi/ /kəˈta.ɾi/ adj
cataire

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
catarrhe
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ n fem
catharsis

catarí /ka.taˈri/ /kə.təˈri/ n masc
catarrhinien

catastròfic /ka.tasˈtɾɔ.fik/ adj masc
catastrophique

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
catécholamine

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
cathédrale

catedràtic /ka.teˈðɾa.tik/ n masc
professeur d'université

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
catégorie

categoria gramatical n fem
catégorie grammaticale

categoria lèxica n fem
catégorie lexicale

categòricament /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
catégoriquement

catequitzar /ka.te.kiˈd͡za/ /ka.te.kiˈza/ /ka.te.kiˈzaɾ/ /kə.tə.kiˈd͡za/ alg ant bal catequitz catequitza catequitzada catequitzades catequitzaia catequitzaien catequitzaies catequitzam catequitzant catequitzar catequitzara catequitzaran catequitzarem catequitzaren catequitzares catequitzareu catequitzaria catequitzarien catequitzaries catequitzariva catequitzariven catequitzarives catequitzarà catequitzaràs catequitzaré catequitzaríem catequitzaríeu catequitzarívem catequitzaríveu catequitzassen catequitzasses catequitzassin catequitzassis catequitzat catequitzats catequitzau catequitzava catequitzaven catequitzaves catequitzavi catequitzavo catequitze catequitzeguem catequitzeguessa catequitzeguessen catequitzeguesses catequitzegueu catequitzegués catequitzeguéssom catequitzeguéssou catequitzem catequitzen catequitzes catequitzessa catequitzessen catequitzesses catequitzessi catequitzessin catequitzessis catequitzeu catequitzi catequitzin catequitzis catequitzo catequitzos catequitzs catequitzà catequitzàiem catequitzàieu catequitzàrem catequitzàreu catequitzàs catequitzàssem catequitzàsseu catequitzàssim catequitzàssiu catequitzàvem catequitzàvets catequitzàveu catequitzàvom catequitzés catequitzéssem catequitzésseu catequitzéssim catequitzéssiu catequitzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
catéchiser

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ n masc
cathète

catifa /kaˈti.fa/ n fem
tapis

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
cation

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
quatorze

catorze-cents /kaˌtoɾ.zeˈsens/ /kəˌtor.zəˈsens/ number
quatorze cents

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
quatorzième

cats /ˈkats/ n masc
Cattes

catxa /ˈka.t͡ʃa/ /ˈka.t͡ʃə/ n fem
bluff

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
cachalot

catxalot nan n masc
cachalot nain

catxalot pigmeu n masc
cachalot pygmée

catxalots pigmeus n masc
Kogiidés

catxupí /ka.t͡ʃuˈpi/ /kə.t͡ʃuˈpi/ n masc
gachupin

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
catalyse

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
catastrophe
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural n fem
catastrophe naturelle

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
catholique
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

catòlicament /kaˌtɔ.ɫi.kaˈmen/ /kaˌtɔ.ɫi.kaˈment/ /kəˌtɔ.ɫi.kəˈmen/ /kəˌtɔ.ɫi.kəˈment/ adv
catholiquement

catúfol /kaˈtu.foɫ/ /kəˈtu.foɫ/ /kəˈtu.fuɫ/ n masc
godet

cau /ˈkaw/ n masc
tanière
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ adj masc
caucasien
Relatiu o pertanyent al Caucas.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ n masc
Caucasien
Persona que habita o és originària del Caucas.

caució /kaw.siˈo/ /kəw.siˈo/ n fem
caution

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ adj masc
caucasique

caudat /kawˈðat/ /kəwˈðat/ adj masc
caudate

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
tomber
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
Escaure's en cert temps o cert lloc.

caure malalt v
tomber malade

causa /ˈkaw.za/ n fem
cause raison
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) causa causada causades causam causant causar causara causaran causarem causaren causares causareu causaria causarien causaries causarà causaràs causaré causaríem causaríeu causassen causasses causassin causassis causat causats causau causava causaven causaves cause causem causen causes causessen causesses causessin causessis causeu causi causin causis causo causà causàrem causàreu causàs causàssem causàsseu causàssim causàssiu causàvem causàveu causés causéssem causésseu causéssim causéssiu causí caús occ sept val v
causer

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
précaution

cautelosament /kaw.teˌɫo.zaˈmen/ /kaw.teˌɫo.zaˈment/ /kəw.təˌɫo.zəˈmen/ /kəw.təˌɫo.zəˈment/ adv
cauteleusement

cauteri /kawˈtɛ.ɾi/ /kəwˈtɛ.ɾi/ n masc
cautère
Barra de ferro rodona amb un cap o botonet a la punta, de la qual se servien els cirurgians per aplicar-la roent sobre ferides per estroncar la sang i eixugar-les.
L'acció d'aplicar el cauteri.
remède
Metafòricament, allò que corregeix o preserva d'algun mal.

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cauteritz cauteritza cauteritzada cauteritzades cauteritzaia cauteritzaien cauteritzaies cauteritzam cauteritzant cauteritzar cauteritzara cauteritzaran cauteritzarem cauteritzaren cauteritzares cauteritzareu cauteritzaria cauteritzarien cauteritzaries cauteritzariva cauteritzariven cauteritzarives cauteritzarà cauteritzaràs cauteritzaré cauteritzaríem cauteritzaríeu cauteritzarívem cauteritzaríveu cauteritzassen cauteritzasses cauteritzassin cauteritzassis cauteritzat cauteritzats cauteritzau cauteritzava cauteritzaven cauteritzaves cauteritzavi cauteritzavo cauteritze cauteritzeguem cauteritzeguessa cauteritzeguessen cauteritzeguesses cauteritzegueu cauteritzegués cauteritzeguéssom cauteritzeguéssou cauteritzem cauteritzen cauteritzes cauteritzessa cauteritzessen cauteritzesses cauteritzessi cauteritzessin cauteritzessis cauteritzeu cauteritzi cauteritzin cauteritzis cauteritzo cauteritzos cauteritzs cauteritzà cauteritzàiem cauteritzàieu cauteritzàrem cauteritzàreu cauteritzàs cauteritzàssem cauteritzàsseu cauteritzàssim cauteritzàssiu cauteritzàvem cauteritzàvets cauteritzàveu cauteritzàvom cauteritzés cauteritzéssem cauteritzésseu cauteritzéssim cauteritzéssiu cauteritzí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cautériser

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n fem
cave
Celler subterrani a on s'emmagatzema el vi.

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n masc
champagne
(normalment no comptable) Xampany català.

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ n fem
cavalcade
Comitiva a cavall.
chevauchée
Correguda de cavalls.

cavalcador /ka.vaɫ.kaˈðoɾ/ /ka.βaɫ.kaˈðo/ /ka.βaɫ.kaˈðoɾ/ /kə.vəɫ.kəˈðo/ /kə.βəɫ.kəˈðo/ n masc
chevaucheur

cavalcadura /ka.vaɫ.kaˈðu.ɾa/ /ka.βaɫ.kaˈðu.ɾa/ /kə.vəɫ.kəˈðu.ɾə/ /kə.βəɫ.kəˈðu.ɾə/ n fem
monture

cavalcar /ka.vaɫˈkaɾ/ /ka.βaɫˈka/ /ka.βaɫˈkaɾ/ /kə.vəɫˈka/ /kə.βəɫˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cavalc cavalca cavalcada cavalcades cavalcam cavalcant cavalcar cavalcara cavalcaran cavalcarem cavalcaren cavalcares cavalcareu cavalcaria cavalcarien cavalcaries cavalcarà cavalcaràs cavalcaré cavalcaríem cavalcaríeu cavalcassen cavalcasses cavalcassin cavalcassis cavalcat cavalcats cavalcau cavalcava cavalcaven cavalcaves cavalco cavalcà cavalcàrem cavalcàreu cavalcàs cavalcàssem cavalcàsseu cavalcàssim cavalcàssiu cavalcàvem cavalcàveu cavalque cavalquem cavalquen cavalques cavalquessen cavalquesses cavalquessin cavalquessis cavalqueu cavalqui cavalquin cavalquis cavalqués cavalquéssem cavalquésseu cavalquéssim cavalquéssiu cavalquí occ sept val v
chevaucher

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
cheval
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
cavalier cheval
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.
trois-murs
(pilota basca) Jugada ofensiva de la modalitat de frontennis consistent a llançar la pilota contra el frontis de manera que toqui a continuació la paret esquerra i vagi a la paret de rebot.

cavall de mar n masc
hippocampe moucheté

cavall per dins n masc
trois-murs intérieur

cavall per fora n masc
trois-murs extérieur

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
chevalier
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.
gentleman
Home educat i de classe.

cavalleresc /ka.va.ʎeˈɾesk/ /ka.βa.ʎeˈɾesk/ /kə.və.ʎəˈɾɛsk/ /kə.βə.ʎəˈɾɛsk/ adj masc
chevaleresque

cavallerescament /ka.va.ʎeˌɾes.kaˈment/ /ka.βa.ʎeˌɾes.kaˈmen/ /kə.və.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ /kə.və.ʎəˌɾɛs.kəˈment/ /kə.βə.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ adv
cavalièrement

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
cavalerie
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallerós /ka.va.ʎeˈɾos/ /ka.βa.ʎeˈɾos/ /kə.və.ʎəˈɾos/ /kə.βə.ʎəˈɾos/ adj masc
chevaleresque

cavallet /ka.vaˈʎet/ /ka.βaˈʎet/ /kə.vəˈʎət/ /kə.vəˈʎɛt/ /kə.βəˈʎɛt/ n masc
râteau
(billar) Instrument utilitzat per a guiar el final de la fletxa del tac quan la bola que es vol colpejar queda massa lluny perquè el jugador faci el pont.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
carrousel
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavallfort /kaˌvaʎˈfɔɾt/ /kaˌβaʎˈfɔrt/ /kaˌβaʎˈfɔɾt/ /kəˌvaʎˈfɔɾt/ /kəˌβaʎˈfɔrt/ n masc
cheval fondu

cavalló /ka.vaˈʎo/ /ka.βaˈʎo/ /kə.vəˈjo/ /kə.vəˈʎo/ /kə.βəˈʎo/ n masc
billon
Munt de terra que queda entre dos solcs.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
creuser

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
caviar

cavilat /ka.viˈɫat/ /ka.βiˈɫat/ /kə.viˈɫat/ /kə.βiˈɫat/ n masc
chabot commun

cavil·lar /ka.viɫˈɫaɾ/ /ka.βiɫˈɫa/ /ka.βiˈɫa/ /kə.viɫˈɫa/ /kə.βiɫˈɫa/ /kə.βiˈɫa/ alg ant bal cavil cavil·la cavil·lada cavil·lades cavil·laia cavil·laien cavil·laies cavil·lam cavil·lant cavil·lar cavil·lara cavil·laran cavil·larem cavil·laren cavil·lares cavil·lareu cavil·laria cavil·larien cavil·laries cavil·lariva cavil·lariven cavil·larives cavil·larà cavil·laràs cavil·laré cavil·laríem cavil·laríeu cavil·larívem cavil·laríveu cavil·lassen cavil·lasses cavil·lassin cavil·lassis cavil·lat cavil·lats cavil·lau cavil·lava cavil·laven cavil·laves cavil·lavi cavil·lavo cavil·le cavil·leguem cavil·leguessa cavil·leguessen cavil·leguesses cavil·legueu cavil·legués cavil·leguéssom cavil·leguéssou cavil·lem cavil·len cavil·les cavil·lessa cavil·lessen cavil·lesses cavil·lessi cavil·lessin cavil·lessis cavil·leu cavil·li cavil·lin cavil·lis cavil·lo cavil·los cavil·là cavil·làiem cavil·làieu cavil·làrem cavil·làreu cavil·làs cavil·làssem cavil·làsseu cavil·làssim cavil·làssiu cavil·làvem cavil·làvets cavil·làveu cavil·làvom cavil·lés cavil·léssem cavil·lésseu cavil·léssim cavil·léssiu cavil·lí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
réfléchir

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
cavité
Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal n fem
cavité abdominale

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
chasse
Acció de caçar.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n masc
chasseur
Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
chasseur

caçadora /ka.saˈðo.ɾa/ /kə.səˈðo.ɾə/ n fem
blouson

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
chasser

caçó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
requin-hâ

caòticament /kaˌɔ.ti.kaˈmen/ /kaˌɔ.ti.kaˈment/ /kəˌɔ.ti.kəˈmen/ /kəˌɔ.ti.kəˈment/ adv
chaotiquement

ce n fem
cé
Lletra c/C.

ce trencada n fem
c cédille

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
oignon ognon

cebuà /se.buˈa/ /sə.βuˈa/ n masc
cebuano
Llengua de la família austronèsica del grup visaia parlada a Cebu (Filipines) i illes adjacents.

cec cega adj
aveugle
Que no hi veu.

cec n masc
aveugle
Privat de la capacitat de veure-hi.
cæcum
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cedir /seˈði/ /seˈðiɾ/ /səˈði/ bal cedeix cedeixen cedeixes cedeixi cedeixin cedeixis cedeixo cedesc cedesqui cedesquin cedesquis cedia cedida cedides cedien cedies cediguem cedigueu cedim cedint cedir cedira cediran cedirem cediren cedires cedireu cediria cedirien cediries cedirà cediràs cediré cediríem cediríeu cedisc cedisca cedisquen cedisques cedissen cedisses cedissin cedissis cedit cedits cediu cedix cedixen cedixes cedixo cedí cedíem cedíeu cedírem cedíreu cedís cedíssem cedísseu cedíssim cedíssiu n-occ occ sept val v
céder

cefalea /se.faˈle.a/ /sə.fəˈle.ə/ n fem
céphalalgie

cefaloraquidi /ˌsɛ.fa.ɫo.raˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫo.rəˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫu.rəˈki.ði/ adj masc
céphalorachidien

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
céphalalgie

cegament /ˌse.ɣaˈmen/ /ˌse.ɣaˈment/ /ˌse.ɣəˈmen/ /ˌse.ɣəˈment/ adv
aveuglément

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ceg cega cegada cegades cegam cegant cegar cegara cegaran cegarem cegaren cegares cegareu cegaria cegarien cegaries cegarà cegaràs cegaré cegaríem cegaríeu cegassen cegasses cegassin cegassis cegat cegats cegau cegava cegaven cegaves cego cegue ceguem ceguen cegues ceguessen ceguesses ceguessin ceguessis cegueu cegui ceguin ceguis cegués ceguéssem ceguésseu ceguéssim ceguéssiu ceguí cegà cegàrem cegàreu cegàs cegàssem cegàsseu cegàssim cegàssiu cegàvem cegàveu occ sept val v
aveugler

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
cécité

cel n masc
ciel
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

cel shading n masc
ombrage de celluloïd

celada n fem
casque
Casc que cobreix cap i nuca però no la cara.
embuscade
Emboscada, trampa, engany.

celadont /se.ɫaˈðon/ /sə.ɫəˈðon/ /sə.ɫəˈðont/ n masc
céladon

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
célébration

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) celebr celebra celebrada celebrades celebram celebrant celebrar celebrara celebraran celebrarem celebraren celebrares celebrareu celebraria celebrarien celebraries celebrarà celebraràs celebraré celebraríem celebraríeu celebrassen celebrasses celebrassin celebrassis celebrat celebrats celebrau celebrava celebraven celebraves celebre celebrem celebren celebres celebressen celebresses celebressin celebressis celebreu celebri celebrin celebris celebro celebrà celebràrem celebràreu celebràs celebràssem celebràsseu celebràssim celebràssiu celebràvem celebràveu celebrés celebréssem celebrésseu celebréssim celebréssiu celebrí occ sept val v
tenir
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
célébrer
Fer activitats festives.
réjouir
Alegrar-se per un fet.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
célébrité

celemí /se.leˈmi/ /sə.ləˈmi/ n masc
picotin
(arcaisme) Mesura de grans, que conté la dotzena part de la faneca.
(arcaisme) Quantitat que hi cap en la mesura del mateix nom.

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
célesta

celidònia /se.liˈðɔ.ni.a/ /sə.liˈðɔ.ni.ə/ n fem
grande chélidoine

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
sourcil
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
cave à vin

celobert /ˌsɛ.ɫoˈbɛɾt/ /ˌsɛ.ɫuˈbɛrt/ /ˌsɛ.ɫuˈβɛrt/ n masc
cour

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ adj
celte
Propi dels celtes.

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ n neut
Celte
Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
cellule

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
cellophane

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
cellulose

celístia /seˈɫis.ti.a/ /səˈɫis.ti.ə/ n fem
éclat des étoiles

cement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
cément

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
cimetière

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
cendre

cendrar /senˈdɾa/ /senˈdɾaɾ/ /sənˈdɾa/ alg ant bal cendr cendra cendrada cendrades cendraia cendraien cendraies cendram cendrant cendrar cendrara cendraran cendrarem cendraren cendrares cendrareu cendraria cendrarien cendraries cendrariva cendrariven cendrarives cendrarà cendraràs cendraré cendraríem cendraríeu cendrarívem cendraríveu cendrassen cendrasses cendrassin cendrassis cendrat cendrats cendrau cendrava cendraven cendraves cendravi cendravo cendre cendreguem cendreguessa cendreguessen cendreguesses cendregueu cendregués cendreguéssom cendreguéssou cendrem cendren cendres cendressa cendressen cendresses cendressi cendressin cendressis cendreu cendri cendrin cendris cendro cendros cendrs cendrà cendràiem cendràieu cendràrem cendràreu cendràs cendràssem cendràsseu cendràssim cendràssiu cendràvem cendràvets cendràveu cendràvom cendrés cendréssem cendrésseu cendréssim cendréssiu cendrí cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
purifier

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
cendrier

cenocític /se.noˈsi.tik/ /sə.noˈsi.tik/ /sə.nuˈsi.tik/ adj masc
coenocytique

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
cénotaphe

cens /ˈsens/ /ˈsens/ /ˈsɛns/ n masc
recensement

censura /senˈsu.ɾa/ /sənˈsu.ɾə/ n fem
censure

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) censur censura censurada censurades censuram censurant censurar censurara censuraran censurarem censuraren censurares censurareu censuraria censurarien censuraries censurarà censuraràs censuraré censuraríem censuraríeu censurassen censurasses censurassin censurassis censurat censurats censurau censurava censuraven censuraves censure censurem censuren censures censuressen censuresses censuressin censuressis censureu censuri censurin censuris censuro censurà censuràrem censuràreu censuràs censuràssem censuràsseu censuràssim censuràssiu censuràvem censuràveu censurés censuréssem censurésseu censuréssim censuréssiu censurí occ sept val v
censurer
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
cent

centau /senˈtaw/ /sənˈtaw/ n masc
centavo

centenar /sen.teˈna/ /sen.teˈnaɾ/ /sən.təˈna/ n masc
centaine

centil n masc
centile

centrada /senˈtɾa.ða/ /sənˈtɾa.ðə/ n fem
centre
(esports de pilota) Passada en què la pilota, la bola o el disc es desplaça des d'una banda del camp de joc fins a l'àrea situada davant de la porteria contrària.
(esports de pilota) Acció de posar la pilota, la bola o el disc en joc des del centre del camp de joc al començament del partit o de cada part i després de la consecució d'un gol.

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ n neut
centre
(handbol, hoquei sobre gel) Jugador que ocupa la posició del mig en la línia davantera, encarregat generalment de dirigir el joc d'atac de l'equip.
(futbol americà) Jugador situat al mig de la línia ofensiva, que s'encarrega de fer l'esnap.

central nuclear n fem
central nucléaire

centrar /senˈtɾa/ /senˈtɾaɾ/ alg ant bal cent centr centra centrada centrades centraia centraien centraies centram centrant centrar centrara centraran centrarem centraren centrares centrareu centraria centrarien centraries centrariva centrariven centrarives centrarà centraràs centraré centraríem centraríeu centrarívem centraríveu centrassen centrasses centrassin centrassis centrat centrats centrau centrava centraven centraves centravi centravo centre centreguem centreguessa centreguessen centreguesses centregueu centregués centreguéssom centreguéssou centrem centren centres centressa centressen centresses centressi centressin centressis centreu centri centrin centris centro centros centrs centrà centràiem centràieu centràrem centràreu centràs centràssem centràsseu centràssim centràssiu centràvem centràvets centràveu centràvom centrés centréssem centrésseu centréssim centréssiu centrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
centrer
Situar una cosa en el centre de visió.
Ignorar els elements poc importants d'una activitat.
(esports de pilota) Fer una passada en què la pilota, la bola o el disc es desplaça des d'una banda del camp de joc fins a l'àrea situada davant de la porteria contrària.
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola o el disc en joc des del centre del camp al començament del partit o de cada part i després de la consecució d'un gol.
(pilota basca) empalar

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
centre
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centre cívic n masc
centre communautaire

centre d'acolliment per a infants i adolescents n masc
foyer d'accueil

centre d'atenció a la infància i l'adolescència n masc
centre jeunesse

centre d'autoaprenentatge n masc
centre autoapprentissage

centre d'educació especial n masc
centre d'éducation spéciale

centre d'educació infantil i primària n masc
école élémentaire

centre d'educació superior n masc
centre d'enseignement supérieur

centre d'interès n masc
centre d'intérêt

centre de recerca n masc
centre de recherche

centre de recursos pedagògics n masc
centre de ressources pédagogiques

centre del camp n masc
centre du terrain

centre educatiu n masc
centre d'enseignement

centre experimental n masc
école pilote

centre obert infantil i juvenil n masc
foyer de jour

centre residencial d'acció educativa n masc
foyer pour enfants et adolescents en difficultés sociales

centre subvencionat d'ensenyament n masc
centre d'enseignement subventionné

centrifugació /sen.tɾi.fu.ɣa.siˈo/ /sən.tɾi.fu.ɣə.siˈo/ n fem
centrifugation

centrifugar /sen.tɾi.fuˈɣa/ /sen.tɾi.fuˈɣaɾ/ /sən.tɾi.fuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) centrifug centrifuga centrifugada centrifugades centrifugam centrifugant centrifugar centrifugara centrifugaran centrifugarem centrifugaren centrifugares centrifugareu centrifugaria centrifugarien centrifugaries centrifugarà centrifugaràs centrifugaré centrifugaríem centrifugaríeu centrifugassen centrifugasses centrifugassin centrifugassis centrifugat centrifugats centrifugau centrifugava centrifugaven centrifugaves centrifugo centrifugue centrifuguem centrifuguen centrifugues centrifuguessen centrifuguesses centrifuguessin centrifuguessis centrifugueu centrifugui centrifuguin centrifuguis centrifugués centrifuguéssem centrifuguésseu centrifuguéssim centrifuguéssiu centrifuguí centrifugà centrifugàrem centrifugàreu centrifugàs centrifugàssem centrifugàsseu centrifugàssim centrifugàssiu centrifugàvem centrifugàveu occ sept val v
centrifuger

centrífug /senˈtɾi.fuk/ /sənˈtɾi.fuk/ adj masc
centrifuge

centuplicar /sen.tu.pɫiˈka/ /sen.tu.pɫiˈkaɾ/ /sən.tu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) centuplic centuplica centuplicada centuplicades centuplicam centuplicant centuplicar centuplicara centuplicaran centuplicarem centuplicaren centuplicares centuplicareu centuplicaria centuplicarien centuplicaries centuplicarà centuplicaràs centuplicaré centuplicaríem centuplicaríeu centuplicassen centuplicasses centuplicassin centuplicassis centuplicat centuplicats centuplicau centuplicava centuplicaven centuplicaves centuplico centuplicà centuplicàrem centuplicàreu centuplicàs centuplicàssem centuplicàsseu centuplicàssim centuplicàssiu centuplicàvem centuplicàveu centuplique centupliquem centupliquen centupliques centupliquessen centupliquesses centupliquessin centupliquessis centupliqueu centupliqui centupliquin centupliquis centupliqués centupliquéssem centupliquésseu centupliquéssim centupliquéssiu centupliquí occ sept val v
centupler

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
centurion

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
centième

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
centimètre
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cenyir /seˈɲi/ /seˈɲiɾ/ bal cenyeix cenyeixen cenyeixes cenyeixi cenyeixin cenyeixis cenyeixo cenyesc cenyesqui cenyesquin cenyesquis cenyia cenyida cenyides cenyien cenyies cenyiguem cenyigueu cenyim cenyint cenyir cenyira cenyiran cenyirem cenyiren cenyires cenyireu cenyiria cenyirien cenyiries cenyirà cenyiràs cenyiré cenyiríem cenyiríeu cenyisc cenyisca cenyisquen cenyisques cenyissen cenyisses cenyissin cenyissis cenyit cenyits cenyiu cenyix cenyixen cenyixes cenyixo cenyí cenyíem cenyíeu cenyírem cenyíreu cenyís cenyíssem cenyísseu cenyíssim cenyíssiu n-occ occ sept val v
ceindre

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
sceptre

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
cire fart

cerca de camins n fem
recherche de chemin

cerca-raons /ˌseɾ.ka.raˈons/ /ˌsəɾ.kə.rəˈons/ /ˌsɛr.kə.rəˈons/ n neut
bagarreur
Persona que es dedica a cercar discussions sovint.

cercador /ser.kaˈðo/ /seɾ.kaˈðoɾ/ /sər.kəˈðo/ n masc
chercheur
Qui cerca.
(informàtica) Eina de cerca consistent en una base de dades de pàgines web indexades automàticament, que permet a l'usuari de fer consultes a partir d'una o més paraules que apareguin en els documents indexats per mitjà d'un llenguatge d'interrogació.

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
chercher
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercatalents /ˌseɾ.ka.taˈɫens/ /ˌsəɾ.kə.təˈɫens/ /ˌsɛr.kə.təˈɫens/ n neut
chasseur de têtes

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
cercle
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.
(basquetbol) Cadascuna de les tres àrees d'una pista de joc limitades per una circumferència d'1,8 m de radi.

cercle central n masc
cercle central

cercle d'espera n masc
cercle d'attente

cercle de llançament n masc
cercle de lancer

cercle de servei n masc
cercle d'engagement

cercosporiosi /seɾ.kos.po.ɾiˈɔ.zi/ /sər.kus.pu.ɾiˈɔ.zi/ /səɾ.kos.po.ɾiˈɔ.zi/ n fem
cercosporiose

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
céréale

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
cervelet

cerebel·lós /se.ɾe.beɫˈɫos/ /se.ɾe.βeˈɫos/ /sə.ɾə.bəɫˈɫos/ /sə.ɾə.βəɫˈɫos/ /sə.ɾə.βəˈɫos/ adj
cérébelleux

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
cérébral

ceri cèria adj masc
cireux
De cera.

ceri n masc
cérium
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimoniosament /se.ɾi.mo.niˌo.zaˈmen/ /se.ɾi.mo.niˌo.zaˈment/ /sə.ɾi.mo.niˌo.zəˈment/ /sə.ɾi.mu.niˌo.zəˈmen/ adv
cérémonieusement

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
cérémonie

cerndre /ˈsɛn.dɾe/ /ˈsɛn.dɾə/ bal cern cerna cerndran cerndre cerndrem cerndreu cerndria cerndrien cerndries cerndrà cerndràs cerndré cerndríem cerndríeu cernem cernen cernent cernera cerneren cerneres cernes cernessen cernesses cernessin cernessis cerneu cerni cernia cernien cernies cernin cernis cerno cerns cernuda cernudes cernut cernuts cerné cernérem cernéreu cernés cernéssem cernésseu cernéssim cernéssiu cerní cerníem cerníeu occ sept val v
cribler

cerro /ˈsɛ.ro/ /ˈsɛ.ru/ n masc
quenouille

cert /ˈsɛrt/ adj masc
vrai
Conforme a la realitat, veritable.
certain
Segur, sens dubte.
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
certainement

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
certitude

certificar /seɾ.ti.fiˈka/ /seɾ.ti.fiˈkaɾ/ /sər.ti.fiˈka/ alg ant bal cent certific certifica certificada certificades certificaia certificaien certificaies certificam certificant certificar certificara certificaran certificarem certificaren certificares certificareu certificaria certificarien certificaries certificariva certificariven certificarives certificarà certificaràs certificaré certificaríem certificaríeu certificarívem certificaríveu certificassen certificasses certificassin certificassis certificat certificats certificau certificava certificaven certificaves certificavi certificavo certifico certificos certificà certificàiem certificàieu certificàrem certificàreu certificàs certificàssem certificàsseu certificàssim certificàssiu certificàvem certificàvets certificàveu certificàvom certifique certifiqueguem certifiqueguessa certifiqueguessen certifiqueguesses certifiquegueu certifiquegués certifiqueguéssom certifiqueguéssou certifiquem certifiquen certifiques certifiquessa certifiquessen certifiquesses certifiquessi certifiquessin certifiquessis certifiqueu certifiqui certifiquin certifiquis certifiqués certifiquéssem certifiquésseu certifiquéssim certifiquéssiu certifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
certifier
Donar una cosa per certa.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ adj
recommandé
Enviament postal amb garantia de lliurament al destinatari.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
certificat document
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

certificat d'aptitud pedagògica n masc
certificat d'aptitude au professorat de l'enseignement du second degré

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
faon

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
cerveau cervelle
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervellera /ser.βeˈʎe.ɾa/ /seɾ.veˈʎe.ɾa/ /seɾ.βeˈʎe.ɾa/ /sər.bəˈʎe.ɾə/ /səɾ.vəˈʎe.ɾə/ n fem
cabasset

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
bière cervoise
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.
cervoise
(històric) Beguda feta d’ordi o blat, sovint amb mel, fruites i espècies, sense llúpol, consumida a l’antiguitat fins a l’edat mitjana.

cervesòfil /ser.βeˈzɔ.fiɫ/ /seɾ.veˈzɔ.fiɫ/ /seɾ.βeˈzɔ.fiɫ/ /sər.bəˈzɔ.fiɫ/ /səɾ.vəˈzɔ.fiɫ/ n masc
zythophile

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
céramique

cesi n masc
césium

cessar /seˈsa/ /seˈsaɾ/ /səˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ces cessa cessada cessades cessam cessant cessar cessara cessaran cessarem cessaren cessares cessareu cessaria cessarien cessaries cessarà cessaràs cessaré cessaríem cessaríeu cessassen cessasses cessassin cessassis cessat cessats cessau cessava cessaven cessaves cesse cessem cessen cesses cessessen cessesses cessessin cessessis cesseu cessi cessin cessis cesso cessà cessàrem cessàreu cessàs cessàssem cessàsseu cessàssim cessàssiu cessàvem cessàveu cessés cesséssem cessésseu cesséssim cesséssiu cessí occ sept val v
cesser
(intransitiu) Arribar a la fi.

cessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
cession

cessió al porter n fem
passe au gardien

cesta /ˈses.ta/ /ˈses.tə/ n fem
chistera

cesta punta n fem
cesta punta chistera de cesta-punta
(pilota basca) Modalitat masculina de pilota basca practicada amb una cesta punta en un frontó llarg, en partits per parelles de quaranta punts.
chistera de cesta-punta
(pilota basca) Cesta de 62 a 68 cm de llargada i amb un fons de 13 a 15 cm de profunditat.

cester n masc
fabricant de chisteras

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
césarienne

cetacis /seˈta.sis/ /səˈta.sis/ n masc
cétacés

chaise-longue /ˌʃɛzˈɫoŋ/ /ˌʃɛzˈɫoŋk/ /ˌʃɛzˈɫoŋk/ n fem
chaise longue

chardonnay /ʃar.doˈne/ n masc
chardonnay

chavacano n masc
chavacano

chenin /t͡ʃeˈnin/ /ʃəˈnin/ n masc
chenin

cherokee /t͡ʃeˈɾɔ.ki/ /t͡ʃəˈɾɔ.ki/ n neut
chéroki
(masculí singular) Llengua ameríndia de la família iroquesa originària del sud dels Apalatxes.

choctaw n masc
choctaw

cian /siˈan/ n masc
cyan

ciberassetjament escolar n masc
cyberintimidation

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ n masc
cyberattaque

ciberguerra /si.beɾˈɣɛ.ra/ /si.βerˈɣɛ.ra/ /si.βeɾˈɣɛ.rɛ/ /si.βərˈɡɛ.rə/ n fem
cyberguerre

cicatritzant /si.ka.tɾiˈd͡zan/ /si.ka.tɾiˈzan/ /si.ka.tɾiˈzant/ /si.kə.tɾiˈd͡zan/ /si.kə.tɾiˈd͡zant/ adj
cicatrisant

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
cicatrice balafre

cicerone /si.seˈɾo.ne/ /si.səˈɾo.nə/ n neut
cicérone

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
cycle

cicle formatiu n masc
cycle de formation

cicle formatiu de grau mitjà n masc
cycle de formation de degré moyen

cicle formatiu de grau superior n masc
cycle de formation de degré supérieur

cicle inicial d'educació primària n masc
premier cycle de l'enseignement primaire

cicle mitjà d'educació primària n masc
deuxième cycle de l'enseignement primaire

cicle superior d'educació primària n masc
troisième cycle de l'education primaire

cicle universitari n masc
cycle universitaire

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
cyclisme

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
cycliste

cicloheximida /ˌsi.kɫo.eɡ.ziˈmi.ða/ /ˌsi.kɫo.əɡ.ziˈmi.ðə/ /ˌsi.kɫu.əɡ.ziˈmi.ðə/ n fem
cicloheximide

ciclomotor /ˌsi.kɫo.moˈtoɾ/ /ˌsi.kɫu.muˈtor/ n masc
cyclomoteur

ciclostil /si.kɫosˈtiɫ/ /si.kɫusˈtiɫ/ n masc
rotative

cicloturisme n masc
cyclotourisme

cicloïdal /si.kɫo.iˈðaɫ/ /si.kɫu.iˈðaɫ/ adj
cycloïdal

cicló /siˈkɫo/ n masc
cyclone

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
cigüe

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
scientifique
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
scientifique
Persona que es dedica a la recerca.

científicament /si.enˌti.fi.kaˈmen/ /si.enˌti.fi.kaˈment/ /si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /si.ənˌti.fi.kəˈment/ adv
scientifiquement

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
cigale
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
Crustaci de la família dels decàpodes palinurs, que habita a les roques i la sorra del litoral, i és molt valorat gastronòmicament.
bite
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
cigare

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
cigarette

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
cygne cygneau

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
cigogne

cigró /siˈɣɾo/ n masc
pois chiche

cilici n masc
cilice

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
cylindre
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cilíndric /siˈɫin.dɾik/ adj masc
cilindrique

cim /ˈsim/ n masc
surcroît sommet

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
ciment

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
cimier
Ornament de la part superior de l’elm.
sommet
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
cinabre

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
cinq
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc bitlles n masc
billard italien

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
cinq-cents

cinccentista /ˌsiŋ.senˈtis.ta/ /ˌsiŋ.senˈtis.te/ /ˌsiŋ.sənˈtis.tə/ adj
cinquecentiste

cineasta /si.neˈas.ta/ /si.neˈas.tə/ n neut
cinéaste

cinegètic /si.neˈd͡ʒɛ.tik/ /si.neˈʒɛ.tik/ /si.nəˈʒɛ.tik/ adj masc
cynégétique

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
cinéma

cinematografia n masc
cinématographie

cinematògraf /si.ne.maˈtɔ.ɣɾaf/ /si.nə.məˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
cinématographe
Màquina capaç de filmar i projectar imatges en moviment.

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ n fem
cinématique

cinemàtica directa n fem
cinématique directe

cinemàtica inversa n fem
cinématique inverse

cinesina /si.neˈzi.na/ /si.nəˈzi.nə/ n fem
kinésine

cinglar /siŋˈɡɫa/ /siŋˈɡɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cingl cingla cinglada cinglades cinglam cinglant cinglar cinglara cinglaran cinglarem cinglaren cinglares cinglareu cinglaria cinglarien cinglaries cinglarà cinglaràs cinglaré cinglaríem cinglaríeu cinglassen cinglasses cinglassin cinglassis cinglat cinglats cinglau cinglava cinglaven cinglaves cingle cinglem cinglen cingles cinglessen cinglesses cinglessin cinglessis cingleu cingli cinglin cinglis cinglo cinglà cinglàrem cinglàreu cinglàs cinglàssem cinglàsseu cinglàssim cinglàssiu cinglàvem cinglàveu cinglés cingléssem cinglésseu cingléssim cingléssiu cinglí occ sept val v
seller

cingle /ˈsiŋ.ɡɫe/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n masc
falaise

cino- prefix
cyno-

cinocèfal /si.noˈsɛ.faɫ/ /si.noˈsɛ.fəɫ/ /si.nuˈsɛ.fəɫ/ adj masc
cynocéphale
Que té cap de gos.

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
cynologie

cinoròdon /si.noˈrɔ.ðon/ /si.nuˈrɔ.ðun/ n masc
cynorhodon

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
cinquante

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
cinquante-cinq

cinquanta-cinquè /siŋˌkwan.ta.siŋˈke/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkə/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkɛ/ number
cinquante-cinquième

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ number
cinquante-deux

cinquanta-dosè /siŋˌkwan.ta.ðoˈze/ /siŋˌkwan.tə.ðoˈzə/ /siŋˌkwan.tə.ðuˈzɛ/ number
cinquante-deuxième

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ number
cinquante-neuf

cinquanta-novè /siŋˌkwan.ta.noˈve/ /siŋˌkwan.ta.noˈβe/ /siŋˌkwan.tə.noˈvə/ /siŋˌkwan.tə.nuˈvɛ/ /siŋˌkwan.tə.nuˈβɛ/ number
cinquante-neuvième

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
cinquante-quatre

cinquanta-quatrè /siŋˌkwan.ta.kwaˈtɾe/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾə/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
cinquante-quatrième

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ number
cinquante-sept

cinquanta-setè /siŋˌkwan.ta.seˈte/ /siŋˌkwan.tə.səˈtə/ /siŋˌkwan.tə.səˈtɛ/ number
cinquante-septième

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
cinquante-six

cinquanta-sisè /siŋˌkwan.ta.siˈze/ /siŋˌkwan.tə.siˈzə/ /siŋˌkwan.tə.siˈzɛ/ number
cinquante-sixième

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ number
cinquante-trois

cinquanta-tresè /siŋˌkwan.ta.tɾeˈze/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzə/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzɛ/ number
cinquante-troisième

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
cinquante-et-un

cinquanta-una /siŋˌkwan.taˈu.na/ /siŋˌkwan.təˈu.nə/ number
cinquante-et-une
Forma femenina de cinquanta-un.

cinquanta-unè /siŋˌkwan.ta.uˈne/ /siŋˌkwan.tə.uˈnə/ /siŋˌkwan.tə.uˈnɛ/ number
cinquante-et-unième

cinquanta-vuit /siŋˌkwan.taˈvujt/ /siŋˌkwan.taˈβujt/ /siŋˌkwan.təˈvujt/ /siŋˌkwan.təˈβujt/ number
cinquante-huit

cinquanta-vuitè /siŋˌkwan.ta.vujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βwiˈte/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtə/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtɛ/ /siŋˌkwan.tə.βujˈtɛ/ number
cinquante-huitième

cinquantejar /siŋ.kwan.teˈd͡ʒa/ /siŋ.kwan.teˈd͡ʒaɾ/ /siŋ.kwan.teˈʒa/ /siŋ.kwən.təˈd͡ʒa/ /siŋ.kwən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cinquantege cinquantegem cinquantegen cinquanteges cinquantegessen cinquantegesses cinquantegessin cinquantegessis cinquantegeu cinquantegi cinquantegin cinquantegis cinquantegés cinquantegéssem cinquantegésseu cinquantegéssim cinquantegéssiu cinquantegí cinquanteig cinquanteja cinquantejada cinquantejades cinquantejam cinquantejant cinquantejar cinquantejara cinquantejaran cinquantejarem cinquantejaren cinquantejares cinquantejareu cinquantejaria cinquantejarien cinquantejaries cinquantejarà cinquantejaràs cinquantejaré cinquantejaríem cinquantejaríeu cinquantejassen cinquantejasses cinquantejassin cinquantejassis cinquantejat cinquantejats cinquantejau cinquantejava cinquantejaven cinquantejaves cinquantejo cinquantejà cinquantejàrem cinquantejàreu cinquantejàs cinquantejàssem cinquantejàsseu cinquantejàssim cinquantejàssiu cinquantejàvem cinquantejàveu occ sept val v
friser

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
cinquantième

cinquena falta n fem
cinquième faute

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
cinquième

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
ruban
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.
(pilota basca) Tira de roba que serveix per a subjectar el guant d'una cesta al canell.

cinta adhesiva n fem
toile adhésive

cinta elàstica n fem
bande élastique

cinta magnètica n fem
bande magnétique

cinta tensora n fem
sangle

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ n fem
cintre

cintrar /sinˈtɾa/ /sinˈtɾaɾ/ alg ant bal cent cintr cintra cintrada cintrades cintraia cintraien cintraies cintram cintrant cintrar cintrara cintraran cintrarem cintraren cintrares cintrareu cintraria cintrarien cintraries cintrariva cintrariven cintrarives cintrarà cintraràs cintraré cintraríem cintraríeu cintrarívem cintraríveu cintrassen cintrasses cintrassin cintrassis cintrat cintrats cintrau cintrava cintraven cintraves cintravi cintravo cintre cintreguem cintreguessa cintreguessen cintreguesses cintregueu cintregués cintreguéssom cintreguéssou cintrem cintren cintres cintressa cintressen cintresses cintressi cintressin cintressis cintreu cintri cintrin cintris cintro cintros cintrs cintrà cintràiem cintràieu cintràrem cintràreu cintràs cintràssem cintràsseu cintràssim cintràssiu cintràvem cintràvets cintràveu cintràvom cintrés cintréssem cintrésseu cintréssim cintréssiu cintrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cintrer

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
taille

cinturó n masc
ceinture
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

cinèfil /siˈnɛ.fiɫ/ n masc
cinéphile

cinètic /siˈnɛ.tik/ adj masc
cinétique

ciprinodòntid /si.pɾi.noˈðɔn.tit/ /si.pɾi.nuˈðɔn.tit/ n masc
cyprinodonte

circ n masc
cirque
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
circa

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
circadien

circuit /sirˈkujt/ n masc
circuit
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circulació /sir.ku.ɫə.siˈo/ /siɾ.ku.ɫa.siˈo/ n fem
circulation
Acció de circular
Trànsit de vehicles per una via.
(esports de pilota) Moviment de la pilota o d'un atacant durant la fase d'atac.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
circulaire
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
circulaire
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ alg ant bal cent circul circula circulada circulades circulaia circulaien circulaies circulam circulant circular circulara circularan circularem circularen circulares circulareu circularia circularien circularies circulariva circulariven circularives circularà circularàs circularé circularíem circularíeu circularívem circularíveu circulassen circulasses circulassin circulassis circulat circulats circulau circulava circulaven circulaves circulavi circulavo circule circuleguem circuleguessa circuleguessen circuleguesses circulegueu circulegués circuleguéssom circuleguéssou circulem circulen circules circulessa circulessen circulesses circulessi circulessin circulessis circuleu circuli circulin circulis circulo circulos circuls circulà circulàiem circulàieu circulàrem circulàreu circulàs circulàssem circulàsseu circulàssim circulàssiu circulàvem circulàvets circulàveu circulàvom circulés circuléssem circulésseu circuléssim circuléssiu circulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circuler
Moure's donant una o diverses voltes pe un mateix camí.
(esports de pilota) Estar en moviment, la pilota o un atacant, durant la fase d'atac.

circularitzar /sir.ku.ɫa.ɾiˈd͡za/ /sir.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ /siɾ.ku.ɫa.ɾiˈza/ /siɾ.ku.ɫa.ɾiˈzaɾ/ circularitza circularitzada circularitzades circularitzant circularitzar circularitzaran circularitzarem circularitzaren circularitzares circularitzareu circularitzaria circularitzarien circularitzaries circularitzarà circularitzaràs circularitzaré circularitzaríem circularitzaríeu circularitzat circularitzats circularitzava circularitzaven circularitzaves circularitzem circularitzen circularitzes circularitzessen circularitzesses circularitzessin circularitzessis circularitzeu circularitzi circularitzin circularitzis circularitzo circularitzà circularitzàrem circularitzàreu circularitzàvem circularitzàveu circularitzés circularitzéssem circularitzésseu circularitzéssim circularitzéssiu circularitzí v
circulariser

circularment /sir.kuˌɫarˈmen/ /siɾ.kuˌɫaɾˈmen/ /siɾ.kuˌɫaɾˈment/ adv
circulairement

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ alg ant bal cent circumcid circumcida circumcidada circumcidades circumcidaia circumcidaien circumcidaies circumcidam circumcidant circumcidar circumcidara circumcidaran circumcidarem circumcidaren circumcidares circumcidareu circumcidaria circumcidarien circumcidaries circumcidariva circumcidariven circumcidarives circumcidarà circumcidaràs circumcidaré circumcidaríem circumcidaríeu circumcidarívem circumcidaríveu circumcidassen circumcidasses circumcidassin circumcidassis circumcidat circumcidats circumcidau circumcidava circumcidaven circumcidaves circumcidavi circumcidavo circumcide circumcideguem circumcideguessa circumcideguessen circumcideguesses circumcidegueu circumcidegués circumcideguéssom circumcideguéssou circumcidem circumciden circumcides circumcidessa circumcidessen circumcidesses circumcidessi circumcidessin circumcidessis circumcideu circumcidi circumcidin circumcidis circumcido circumcidos circumcids circumcidà circumcidàiem circumcidàieu circumcidàrem circumcidàreu circumcidàs circumcidàssem circumcidàsseu circumcidàssim circumcidàssiu circumcidàvem circumcidàvets circumcidàveu circumcidàvom circumcidés circumcidéssem circumcidésseu circumcidéssim circumcidéssiu circumcidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
circoncire

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
circonférence

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
circumnavigation

circumscripció /siɾ.kums.kɾip.siˈo/ n fem
circumscription

circumspectament /sir.kumsˌpɛk.taˈmen/ /sir.kumsˌpɛk.təˈmen/ /siɾ.kumsˌpɛk.taˈmen/ /siɾ.kumsˌpɛk.taˈment/ /siɾ.kumsˌpɛk.təˈment/ adv
circonspectement

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
circonstance

circumvolució /sir.kum.bo.lu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ n fem
circonvolution

circumvolució cingular n fem
gyrus cingulaire

cirera n fem
cerise
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirera d'arboç /siˌɾe.ɾa.ðaɾˈbos/ n fem
arbouse

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ n masc
cerisier

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
cierge
Candela de cera d'un sol ble, llarga i gruixuda més del normal.
(futbol) Xut defectuós en què la pilota surt projectada verticalment.
chandelle cierge
(rugbi) Xut al vol consistent a impulsar la pilota a gran altura per sobre l'equip defensor.

cirialera /si.ɾi.aˈɫe.ɾa/ /si.ɾi.əˈɫe.ɾə/ n fem
salicorne

cirroestratus /si.ro.esˈtɾa.tus/ /si.ro.əsˈtɾa.tus/ /si.ru.əsˈtɾa.tus/ n masc
cirrostratus

cirrus n masc
cirrus

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
chirurgie

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
chirurgien

cisa /ˈsi.za/ /ˈsi.zə/ n fem
échancrure
Acció i efecte de cisar.
emmanchure
Tall fet en un vestit per després adaptar-hi les mànigues.

cisalla /siˈza.ʎa/ n fem
cisaille

cisell /siˈzeʎ/ n masc
ciseau

cisellar /si.zeˈʎa/ /si.zeˈʎaɾ/ /si.zəˈʎa/ alg ant bal cent cisell cisella cisellada cisellades cisellaia cisellaien cisellaies cisellam cisellant cisellar cisellara cisellaran cisellarem cisellaren cisellares cisellareu cisellaria cisellarien cisellaries cisellariva cisellariven cisellarives cisellarà cisellaràs cisellaré cisellaríem cisellaríeu cisellarívem cisellaríveu cisellassen cisellasses cisellassin cisellassis cisellat cisellats cisellau cisellava cisellaven cisellaves cisellavi cisellavo ciselle ciselleguem ciselleguessa ciselleguessen ciselleguesses cisellegueu cisellegués ciselleguéssom ciselleguéssou cisellem cisellen ciselles cisellessa cisellessen cisellesses cisellessi cisellessin cisellessis ciselleu ciselli cisellin cisellis cisello cisellos cisells cisellà cisellàiem cisellàieu cisellàrem cisellàreu cisellàs cisellàssem cisellàsseu cisellàssim cisellàssiu cisellàvem cisellàvets cisellàveu cisellàvom cisellés ciselléssem cisellésseu ciselléssim ciselléssiu cisellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ciseler

cisfòbia /sisˈfɔ.bi.a/ /sisˈfɔ.βi.ə/ n fem
cisphobie

cisgènere /sizˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /siʒˈʒɛ.nə.ɾə/ /siˈʒɛ.nə.ɾə/ cisgènere adj
cissexuel

cisma /ˈsiz.ma/ /ˈsiz.mə/ n masc
schisme
Divisió o separació entre els individus d'algun cos o comunitat.
Discòrdia, desavinença.

cismàtic /sizˈma.tik/ adj masc
schismatique
Que s'aparta del seu legítim cap.
inquiet
Que introdueix el cisma o discòrdia en alguna comunitat.

cissexualitat /si.sek.su.a.ɫiˈtat/ /si.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
cissexualité

cissoïdal /si.so.iˈðaɫ/ /si.su.iˈðaɫ/ adj
cissoïdal

cista /ˈsis.ta/ /ˈsis.tə/ n fem
ciste

cistell n masc
panier

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
but
(basquetbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de basquetbol constituïdes pel tauler, el cèrcol i la xarxa i situades al mig de cada línia de fons, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.
(basquetbol, corfbol) Acció i efecte d'introduir la pilota de dalt a baix en el cèrcol o en el cilindre de vímet de la cistella contrària.
panier but
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cistella de dos punts n fem
panier de deux points

cistella de pilotes n fem
panier de balles

cistella de tres punts n fem
panier de trois points

cistellet farcit xinès n masc
shaomai

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
citerne

cistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ n masc
cistre

cita /ˈsi.ta/ n fem
rendez-vous
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
citation
Escrit que demana la compareixença.
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cit cita citada citades citam citant citar citara citaran citarem citaren citares citareu citaria citarien citaries citarà citaràs citaré citaríem citaríeu citassen citasses citassin citassis citat citats citau citava citaven citaves cite citem citen cites citessen citesses citessin citessis citeu citi citin citis cito cità citàrem citàreu citàs citàssem citàsseu citàssim citàssiu citàvem citàveu cités citéssem citésseu citéssim citéssiu cití occ sept val v
donner
Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.
citer
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

cito- prefix
cyto-

citoesquelet /ˌsi.to.es.keˈɫet/ /ˌsi.tos.kəˈɫət/ /ˌsi.tus.kəˈɫɛt/ n masc
cytosquelette

citostàtic /si.tosˈta.tik/ /si.tusˈta.tik/ adj masc
cytostatique

citra vina n fem
chitra vina

citrinina /si.tɾiˈni.na/ /si.tɾiˈni.nə/ n fem
citrinine

citòlisi /siˈtɔ.ɫi.zi/ n fem
cytolyse

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
citadelle

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
cotoyen citoyen

ciutat n fem
ville cité

ciutat educadora n fem
cité éducative

ciutat universitària n fem
cité universitaire

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
avoine

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
civette

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
civil
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilitat /si.vi.ɫiˈtat/ /si.vi.ɫiˈtat/ /si.βi.ɫiˈtat/ n fem
civilité

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
civilisation

civilitzar /si.vi.liˈzaɾ/ /si.vi.ɫiˈd͡za/ /si.βi.liˈd͡za/ /si.βi.liˈzaɾ/ /si.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) civilitz civilitza civilitzada civilitzades civilitzam civilitzant civilitzar civilitzara civilitzaran civilitzarem civilitzaren civilitzares civilitzareu civilitzaria civilitzarien civilitzaries civilitzarà civilitzaràs civilitzaré civilitzaríem civilitzaríeu civilitzassen civilitzasses civilitzassin civilitzassis civilitzat civilitzats civilitzau civilitzava civilitzaven civilitzaves civilitze civilitzem civilitzen civilitzes civilitzessen civilitzesses civilitzessin civilitzessis civilitzeu civilitzi civilitzin civilitzis civilitzo civilitzà civilitzàrem civilitzàreu civilitzàs civilitzàssem civilitzàsseu civilitzàssim civilitzàssiu civilitzàvem civilitzàveu civilitzés civilitzéssem civilitzésseu civilitzéssim civilitzéssiu civilitzí occ sept val v
civiliser

civilitzat /si.vi.ɫiˈd͡zat/ /si.vi.ɫiˈzat/ /si.βi.ɫiˈd͡zat/ /si.βi.ɫiˈzat/ adj masc
civilisé

civilment /siˌviɫˈmen/ /siˌviɫˈment/ /siˌβiɫˈmen/ adv
civilement
Segons el dret civil.
Amb civilitat.

civisme /siˈviz.me/ /siˈviz.mə/ /siˈβiz.me/ /siˈβiz.mə/ n masc
civisme

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
science

ciència aplicada n fem
science appliquée

ciència cognitiva n fem
science cognitive

ciències de l'educació n fem
sciences de l'éducation

ciències humanes n fem
sciences de l'homme

ciències naturals n fem
sciences de la nature

ciències socials n fem
sciencies sociales

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ n fem
claque

clacar /kɫaˈka/ /kɫaˈkaɾ/ /kɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) clac claca clacada clacades clacam clacant clacar clacara clacaran clacarem clacaren clacares clacareu clacaria clacarien clacaries clacarà clacaràs clacaré clacaríem clacaríeu clacassen clacasses clacassin clacassis clacat clacats clacau clacava clacaven clacaves claco clacà clacàrem clacàreu clacàs clacàssem clacàsseu clacàssim clacàssiu clacàvem clacàveu claque claquem claquen claques claquessen claquesses claquessin claquessis claqueu claqui claquin claquis claqués claquéssem claquésseu claquéssim claquéssiu claquí occ sept val v
cacarder

clam /ˈkɫam/ n masc
clameur

clamar /kɫaˈma/ /kɫaˈmaɾ/ /kɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clam clama clamada clamades clamam clamant clamar clamara clamaran clamarem clamaren clamares clamareu clamaria clamarien clamaries clamarà clamaràs clamaré clamaríem clamaríeu clamassen clamasses clamassin clamassis clamat clamats clamau clamava clamaven clamaves clame clamem clamen clames clamessen clamesses clamessin clamessis clameu clami clamin clamis clamo clamà clamàrem clamàreu clamàs clamàssem clamàsseu clamàssim clamàssiu clamàvem clamàveu clamés claméssem clamésseu claméssim claméssiu clamí occ sept val v
clamer

clamor /kɫaˈmo/ /kɫaˈmoɾ/ /kɫəˈmo/ n
clameur

clamorosament /kɫa.moˌɾo.zaˈmen/ /kɫa.moˌɾo.zaˈment/ /kɫə.moˌɾo.zəˈment/ /kɫə.muˌɾo.zəˈmen/ adv
éclatamment

clan /ˈklan/ n masc
clan

clandestinament /kɫan.desˌti.naˈmen/ /kɫan.desˌti.naˈment/ /kɫən.dəsˌti.nəˈmen/ /kɫən.dəsˌti.nəˈment/ adv
clandestinement

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
clandestin

clapar /kɫaˈpa/ /kɫaˈpaɾ/ /kɫəˈpa/ alg ant bal cent clap clapa clapada clapades clapaia clapaien clapaies clapam clapant clapar clapara claparan claparem claparen clapares clapareu claparia claparien claparies clapariva clapariven claparives claparà claparàs claparé claparíem claparíeu claparívem claparíveu clapassen clapasses clapassin clapassis clapat clapats clapau clapava clapaven clapaves clapavi clapavo clape clapeguem clapeguessa clapeguessen clapeguesses clapegueu clapegués clapeguéssom clapeguéssou clapem clapen clapes clapessa clapessen clapesses clapessi clapessin clapessis clapeu clapi clapin clapis clapo clapos claps clapà clapàiem clapàieu clapàrem clapàreu clapàs clapàssem clapàsseu clapàssim clapàssiu clapàvem clapàvets clapàveu clapàvom clapés clapéssem clapésseu clapéssim clapéssiu clapí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pioncer

clapir /kɫaˈpi/ /kɫaˈpiɾ/ /kɫəˈpi/ bal clapeix clapeixen clapeixes clapeixi clapeixin clapeixis clapeixo clapesc clapesqui clapesquin clapesquis clapia clapida clapides clapien clapies clapiguem clapigueu clapim clapint clapir clapira clapiran clapirem clapiren clapires clapireu clapiria clapirien clapiries clapirà clapiràs clapiré clapiríem clapiríeu clapisc clapisca clapisquen clapisques clapissen clapisses clapissin clapissis clapit clapits clapiu clapix clapixen clapixes clapixo clapí clapíem clapíeu clapírem clapíreu clapís clapíssem clapísseu clapíssim clapíssiu n-occ occ sept val v
glapir
Lladrar el gos amb un crit sec i agut, especialment quan veu o segueix peces de caça.

clapit /kɫaˈpit/ /kɫəˈpit/ n masc
glapissement

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
clair
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
blanc
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.
panaché
(barceloní, gironí, valencià) Cervesa amb llimonada.

claraboia /kɫa.ɾaˈbɔ.ja/ /kɫa.ɾaˈβɔ.ja/ /kɫa.ɾaˈβɔ.jɔ/ /kɫə.ɾəˈβɔ.jə/ n fem
claire-voie
En un edifici, part del sostre feta amb material translúcid o transparent, o bé, obertura sense sostre, pensada per a deixar passar la llum.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
clairement

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
clarinette

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
clarinettiste

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
clairvoyance
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarió /kɫa.ɾiˈo/ /kɫə.ɾiˈo/ n masc
craie

claror /kɫaˈɾo/ /kɫaˈɾoɾ/ /kɫəˈɾo/ n fem
clarté

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
clairon

clarí de claus n masc
bugle à clefs

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
classe
Tipus, mena
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció
salle de classe
Aula.

classe magistral n fem
classe magistrale

classe mixta n fem
classe mixte

classe particular n fem
leçon particulière

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
classification
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) classific classifica classificada classificades classificam classificant classificar classificara classificaran classificarem classificaren classificares classificareu classificaria classificarien classificaries classificarà classificaràs classificaré classificaríem classificaríeu classificassen classificasses classificassin classificassis classificat classificats classificau classificava classificaven classificaves classifico classificà classificàrem classificàreu classificàs classificàssem classificàsseu classificàssim classificàssiu classificàvem classificàveu classifique classifiquem classifiquen classifiques classifiquessen classifiquesses classifiquessin classifiquessis classifiqueu classifiqui classifiquin classifiquis classifiqués classifiquéssem classifiquésseu classifiquéssim classifiquéssiu classifiquí occ sept val v
classer
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.
placer
(pronominal) Assolir un lloc determinat en una competició.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
nuque
Part del coll que està al darrere.

clau clau adj
clef
Que és el més important o rellevant

clau n fem
clé clef
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
clef
Pista que permet resoldre un entrellat.
clé
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
clou
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
clef de voûte

claudicar /kɫaw.ðiˈka/ /kɫaw.ðiˈkaɾ/ /kɫəw.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) claudic claudica claudicada claudicades claudicam claudicant claudicar claudicara claudicaran claudicarem claudicaren claudicares claudicareu claudicaria claudicarien claudicaries claudicarà claudicaràs claudicaré claudicaríem claudicaríeu claudicassen claudicasses claudicassin claudicassis claudicat claudicats claudicau claudicava claudicaven claudicaves claudico claudicà claudicàrem claudicàreu claudicàs claudicàssem claudicàsseu claudicàssim claudicàssiu claudicàvem claudicàveu claudique claudiquem claudiquen claudiques claudiquessen claudiquesses claudiquessin claudiquessis claudiqueu claudiqui claudiquin claudiquis claudiqués claudiquéssem claudiquésseu claudiquéssim claudiquéssiu claudiquí occ sept val v
boiter
(arcaisme) Coixejar, caminar defectuosament o desarreglada.

claudàtor /kɫawˈða.toɾ/ /kɫəwˈða.tor/ n masc
crochet

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
clavier porte-clé
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
cloître
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.
claustrum
(anatomia) Làmina prima de substància grisa en cada hemisferi cerebral.

claustre de professors n masc
assemblée des professeurs

claustre universitari n masc
conseil d'université

clausura /kɫawˈzu.ɾa/ /kɫəwˈzu.ɾə/ n fem
clôture
Tancament definitiu.
Règim monacal o conventual amb limitacions de contacte amb l’exterior.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clau clav clava clavada clavades clavam clavant clavar clavara clavaran clavarem clavaren clavares clavareu clavaria clavarien clavaries clavarà clavaràs clavaré clavaríem clavaríeu clavassen clavasses clavassin clavassis clavat clavats clavau clavava clavaven clavaves clave clavem claven claves clavessen clavesses clavessin clavessis claveu clavi clavin clavis clavo clavà clavàrem clavàreu clavàs clavàssem clavàsseu clavàssim clavàssiu clavàvem clavàveu clavés clavéssem clavésseu clavéssim clavéssiu claví occ sept val v
clouer
Fixar mitjançant claus.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
égout

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
œillet
Flor de la clavellina.

clavellada /kɫa.veˈʎa.ða/ /kɫa.βeˈʎa.ða/ /kɫə.vəˈʎa.ðə/ /kɫə.βəˈʎa.ðə/ n fem
raie brunette

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ n masc
clavicorde clavicordio

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
cembalo

clavilla /kɫaˈvi.ʎa/ /kɫaˈβi.ʎa/ /kɫəˈvi.jə/ /kɫəˈvi.ʎə/ /kɫəˈβi.ʎə/ n fem
goupille
Petit cilindre de metall o fusta, que serveix per a tibar les cordes d'un instrument musical.

claviorgue /kla.viˈɔɾ.ɣe/ /kla.βiˈɔɾ.ɣe/ /kɫə.viˈɔɾ.ɣə/ /kɫə.βiˈɔr.gə/ n masc
clavecin organisé

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
clavicule

clear n masc
clear

clear defensiu n masc
dégagement de défense

clear ofensiu n masc
dégagement d'attaque

clec /ˈkɫɛk/ n masc
bouton-pression
Botó de dues peces metàl·liques circulars que encaixen a pressió.

cleda /ˈkɫe.ða/ /ˈkɫɛ.ðə/ n fem
claie

clemàstecs /kɫeˈmas.teks/ /kɫəˈmas.teks/ /kɫəˈmas.təks/ n masc
crémaillère

clenxa /ˈkɫeɲ.t͡ʃa/ /ˈkɫəɲ.ʃə/ /ˈkɫɛɲ.ʃə/ n fem
raie
Línia que apareix quan, en pentinar, se separen els cabells del cap en dues parts.
ligne
(argot) Dosi de cocaïna, o altres drogues en pols, disposada en línia per a inhalar-la pel nas.

clenxinar /kɫeɲ.t͡ʃiˈna/ /kɫeɲ.t͡ʃiˈnaɾ/ /kɫəɲ.ʃiˈna/ alg ant bal cent clenxina clenxinada clenxinades clenxinaia clenxinaien clenxinaies clenxinam clenxinant clenxinar clenxinara clenxinaran clenxinarem clenxinaren clenxinares clenxinareu clenxinaria clenxinarien clenxinaries clenxinariva clenxinariven clenxinarives clenxinarà clenxinaràs clenxinaré clenxinaríem clenxinaríeu clenxinarívem clenxinaríveu clenxinassen clenxinasses clenxinassin clenxinassis clenxinat clenxinats clenxinau clenxinava clenxinaven clenxinaves clenxinavi clenxinavo clenxine clenxineguem clenxineguessa clenxineguessen clenxineguesses clenxinegueu clenxinegués clenxineguéssom clenxineguéssou clenxinem clenxinen clenxines clenxinessa clenxinessen clenxinesses clenxinessi clenxinessin clenxinessis clenxineu clenxini clenxinin clenxinis clenxino clenxinos clenxinà clenxinàiem clenxinàieu clenxinàrem clenxinàreu clenxinàs clenxinàssem clenxinàsseu clenxinàssim clenxinàssiu clenxinàvem clenxinàvets clenxinàveu clenxinàvom clenxinés clenxinéssem clenxinésseu clenxinéssim clenxinéssiu clenxiní clenxín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
peigner

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
kleptomanie

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
clerc

clericalment /kɫe.ɾiˌkaɫˈmen/ /kɫe.ɾiˌkaɫˈment/ /kɫə.ɾiˌkaɫˈmen/ /kɫə.ɾiˌkaɫˈment/ adv
cléricalement

clic /ˈkɫik/ n masc
déclic
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

clicar /kɫiˈka/ /kɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) clic clica clicada clicades clicam clicant clicar clicara clicaran clicarem clicaren clicares clicareu clicaria clicarien clicaries clicarà clicaràs clicaré clicaríem clicaríeu clicassen clicasses clicassin clicassis clicat clicats clicau clicava clicaven clicaves clico clicà clicàrem clicàreu clicàs clicàssem clicàsseu clicàssim clicàssiu clicàvem clicàveu clique cliquem cliquen cliques cliquessen cliquesses cliquessin cliquessis cliqueu cliqui cliquin cliquis cliqués cliquéssem cliquésseu cliquéssim cliquéssiu cliquí occ val v
cliquer

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
client

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
climat

clima de l'aula n masc
atmosphère éducative

clima educatiu n masc
climat scolaire

climatitzar /kɫi.ma.tiˈd͡za/ /kɫi.ma.tiˈza/ /kɫi.ma.tiˈzaɾ/ /kɫi.mə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent climatitz climatitza climatitzada climatitzades climatitzaia climatitzaien climatitzaies climatitzam climatitzant climatitzar climatitzara climatitzaran climatitzarem climatitzaren climatitzares climatitzareu climatitzaria climatitzarien climatitzaries climatitzariva climatitzariven climatitzarives climatitzarà climatitzaràs climatitzaré climatitzaríem climatitzaríeu climatitzarívem climatitzaríveu climatitzassen climatitzasses climatitzassin climatitzassis climatitzat climatitzats climatitzau climatitzava climatitzaven climatitzaves climatitzavi climatitzavo climatitze climatitzeguem climatitzeguessa climatitzeguessen climatitzeguesses climatitzegueu climatitzegués climatitzeguéssom climatitzeguéssou climatitzem climatitzen climatitzes climatitzessa climatitzessen climatitzesses climatitzessi climatitzessin climatitzessis climatitzeu climatitzi climatitzin climatitzis climatitzo climatitzos climatitzs climatitzà climatitzàiem climatitzàieu climatitzàrem climatitzàreu climatitzàs climatitzàssem climatitzàsseu climatitzàssim climatitzàssiu climatitzàvem climatitzàvets climatitzàveu climatitzàvom climatitzés climatitzéssem climatitzésseu climatitzéssim climatitzéssiu climatitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
climatiser

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
climatique

clip /ˈkɫip/ n masc
trombone pince à cheveux
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.
cale-pied
(ciclisme) Fixació que subjecta el peu al pedal de la bicicleta.

cloenda /kɫoˈen.da/ /kɫoˈen.də/ /kɫuˈen.də/ n fem
cloison
Envà per a separar locals d’un edifici.
conclusion
Acte final que conclou un esdeveniment públic.

clofolla /kɫoˈfo.ʎa/ /kɫoˈfo.ʎə/ /kɫuˈfo.ʎə/ n fem
coque
Embolcall dur i llenyós d’un fruit.

clon /ˈkɫon/ n masc
clone

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clon clona clonada clonades clonam clonant clonar clonara clonaran clonarem clonaren clonares clonareu clonaria clonarien clonaries clonarà clonaràs clonaré clonaríem clonaríeu clonassen clonasses clonassin clonassis clonat clonats clonau clonava clonaven clonaves clone clonem clonen clones clonessen clonesses clonessin clonessis cloneu cloni clonin clonis clono clonà clonàrem clonàreu clonàs clonàssem clonàsseu clonàssim clonàssiu clonàvem clonàveu clonés clonéssem clonésseu clonéssim clonéssiu cloní occ sept val v
cloner

cloqueig /kɫoˈket͡ʃ/ /kɫoˈkət͡ʃ/ /kɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
caquètement

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cloquege cloquegem cloquegen cloqueges cloquegessen cloquegesses cloquegessin cloquegessis cloquegeu cloquegi cloquegin cloquegis cloquegés cloquegéssem cloquegésseu cloquegéssim cloquegéssiu cloquegí cloqueig cloqueja cloquejada cloquejades cloquejam cloquejant cloquejar cloquejara cloquejaran cloquejarem cloquejaren cloquejares cloquejareu cloquejaria cloquejarien cloquejaries cloquejarà cloquejaràs cloquejaré cloquejaríem cloquejaríeu cloquejassen cloquejasses cloquejassin cloquejassis cloquejat cloquejats cloquejau cloquejava cloquejaven cloquejaves cloquejo cloquejà cloquejàrem cloquejàreu cloquejàs cloquejàssem cloquejàsseu cloquejàssim cloquejàssiu cloquejàvem cloquejàveu occ sept val v
glousser

clor n masc
chlore

clorar /kloˈɾa/ /kloˈɾaɾ/ /kɫuˈɾa/ alg ant bal cent clor clora clorada clorades cloraia cloraien cloraies cloram clorant clorar clorara cloraran clorarem cloraren clorares clorareu cloraria clorarien cloraries clorariva clorariven clorarives clorarà cloraràs cloraré cloraríem cloraríeu clorarívem cloraríveu clorassen clorasses clorassin clorassis clorat clorats clorau clorava cloraven cloraves cloravi cloravo clore cloreguem cloreguessa cloreguessen cloreguesses cloregueu cloregués cloreguéssom cloreguéssou clorem cloren clores cloressa cloressen cloresses cloressi cloressin cloressis cloreu clori clorin cloris cloro cloros clors clorà cloràiem cloràieu cloràrem cloràreu cloràs cloràssem cloràsseu cloràssim cloràssiu cloràvem cloràvets cloràveu cloràvom clorés cloréssem clorésseu cloréssim cloréssiu clorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
chlorer

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
chlorophylle

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
chloroforme

cloroplast /kɫo.ɾoˈpɫast/ /kɫu.ɾuˈpɫast/ n masc
chloroplaste

clos /ˈkɫɔs/ closa closos adj masc
fermé

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
coque

clot /ˈkɫɔt/ n masc
nid-de-poule

clota /ˈkɫɔ.ta/ /ˈkɫɔ.tɔ/ /ˈkɫɔ.tə/ n fem
fosse

clotada /kɫoˈta.ða/ /kɫoˈta.ðə/ /kɫuˈta.ðə/ n fem
cuvette

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
fossette

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ bal cloc cloem cloent cloeu cloga cloguem cloguen cloguera clogueren clogueres clogues cloguessen cloguesses cloguessin cloguessis clogueu clogui cloguin cloguis clogué cloguérem cloguéreu clogués cloguéssem cloguésseu cloguéssim cloguéssiu cloguí clos closa closes closos clou clouen clouran cloure clourem cloureu clouria clourien clouries clourà clouràs clouré clouríem clouríeu clous cloíem cloíeu cloïa cloïen cloïes occ val v
fermer
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.
enfermer
Acabar de treure les dents el bestiar.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
palourde

club n masc
club
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
classique

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
klaxon

clímax /ˈkɫi.maks/ /ˈkɫi.məks/ n masc
climax

clínex /ˈkɫi.neks/ /ˈkɫi.nəks/ n masc
Kleenex

clíping /ˈkɫi.piŋ/ /ˈkɫi.piŋk/ n masc
blocage par derrière

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
clitique

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
clitoris

coadjuvar /ko.ad.d͡ʒuˈvaɾ/ /ko.ad.d͡ʒuˈβa/ /ko.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈβa/ alg ant bal cent coadjuv coadjuva coadjuvada coadjuvades coadjuvaia coadjuvaien coadjuvaies coadjuvam coadjuvant coadjuvar coadjuvara coadjuvaran coadjuvarem coadjuvaren coadjuvares coadjuvareu coadjuvaria coadjuvarien coadjuvaries coadjuvariva coadjuvariven coadjuvarives coadjuvarà coadjuvaràs coadjuvaré coadjuvaríem coadjuvaríeu coadjuvarívem coadjuvaríveu coadjuvassen coadjuvasses coadjuvassin coadjuvassis coadjuvat coadjuvats coadjuvau coadjuvava coadjuvaven coadjuvaves coadjuvavi coadjuvavo coadjuve coadjuveguem coadjuveguessa coadjuveguessen coadjuveguesses coadjuvegueu coadjuvegués coadjuveguéssom coadjuveguéssou coadjuvem coadjuven coadjuves coadjuvessa coadjuvessen coadjuvesses coadjuvessi coadjuvessin coadjuvessis coadjuveu coadjuvi coadjuvin coadjuvis coadjuvo coadjuvos coadjuvs coadjuvà coadjuvàiem coadjuvàieu coadjuvàrem coadjuvàreu coadjuvàs coadjuvàssem coadjuvàsseu coadjuvàssim coadjuvàssiu coadjuvàvem coadjuvàvets coadjuvàveu coadjuvàvom coadjuvés coadjuvéssem coadjuvésseu coadjuvéssim coadjuvéssiu coadjuví eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aider

coagular /ko.a.ɣuˈɫa/ /ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /ko.ə.ɣuˈɫa/ /ku.ə.ɣuˈɫa/ alg ant bal cent coagul coagula coagulada coagulades coagulaia coagulaien coagulaies coagulam coagulant coagular coagulara coagularan coagularem coagularen coagulares coagulareu coagularia coagularien coagularies coagulariva coagulariven coagularives coagularà coagularàs coagularé coagularíem coagularíeu coagularívem coagularíveu coagulassen coagulasses coagulassin coagulassis coagulat coagulats coagulau coagulava coagulaven coagulaves coagulavi coagulavo coagule coaguleguem coaguleguessa coaguleguessen coaguleguesses coagulegueu coagulegués coaguleguéssom coaguleguéssou coagulem coagulen coagules coagulessa coagulessen coagulesses coagulessi coagulessin coagulessis coaguleu coaguli coagulin coagulis coagulo coagulos coaguls coagulà coagulàiem coagulàieu coagulàrem coagulàreu coagulàs coagulàssem coagulàsseu coagulàssim coagulàssiu coagulàvem coagulàvets coagulàveu coagulàvom coagulés coaguléssem coagulésseu coaguléssim coaguléssiu coagulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coaguler

coalitzar-se /ko.a.ɫiˈd͡zar.se/ /ko.a.ɫiˈzaɾ.se/ /ko.ə.ɫiˈd͡zaɾ.sə/ /ku.ə.ɫi.d͡zərˈsə/ /ku.ə.ɫiˈd͡zar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) coalitz coalitza coalitzada coalitzades coalitzam coalitzant coalitzar coalitzara coalitzaran coalitzarem coalitzaren coalitzares coalitzareu coalitzaria coalitzarien coalitzaries coalitzarà coalitzaràs coalitzaré coalitzaríem coalitzaríeu coalitzassen coalitzasses coalitzassin coalitzassis coalitzat coalitzats coalitzau coalitzava coalitzaven coalitzaves coalitze coalitzem coalitzen coalitzes coalitzessen coalitzesses coalitzessin coalitzessis coalitzeu coalitzi coalitzin coalitzis coalitzo coalitzà coalitzàrem coalitzàreu coalitzàs coalitzàssem coalitzàsseu coalitzàssim coalitzàssiu coalitzàvem coalitzàveu coalitzés coalitzéssem coalitzésseu coalitzéssim coalitzéssiu coalitzí occ sept val v
coaliser

coartar /ko.arˈta/ /ko.aɾˈta/ /ko.aɾˈtaɾ/ /ko.əɾˈta/ /ku.ərˈta/ alg ant bal cent coart coarta coartada coartades coartaia coartaien coartaies coartam coartant coartar coartara coartaran coartarem coartaren coartares coartareu coartaria coartarien coartaries coartariva coartariven coartarives coartarà coartaràs coartaré coartaríem coartaríeu coartarívem coartaríveu coartassen coartasses coartassin coartassis coartat coartats coartau coartava coartaven coartaves coartavi coartavo coarte coarteguem coarteguessa coarteguessen coarteguesses coartegueu coartegués coarteguéssom coarteguéssou coartem coarten coartes coartessa coartessen coartesses coartessi coartessin coartessis coarteu coarti coartin coartis coarto coartos coarts coartà coartàiem coartàieu coartàrem coartàreu coartàs coartàssem coartàsseu coartàssim coartàssiu coartàvem coartàvets coartàveu coartàvom coartés coartéssem coartésseu coartéssim coartéssiu coartí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
réduire

coavaluació n fem
coévaluation

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
cobalt

cobejar /ko.beˈd͡ʒaɾ/ /ko.bəˈd͡ʒa/ /ko.βeˈd͡ʒa/ /ko.βeˈʒa/ /ku.bəˈʒa/ /ku.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobege cobegem cobegen cobeges cobegessen cobegesses cobegessin cobegessis cobegeu cobegi cobegin cobegis cobegés cobegéssem cobegésseu cobegéssim cobegéssiu cobegí cobeig cobeja cobejada cobejades cobejam cobejant cobejar cobejara cobejaran cobejarem cobejaren cobejares cobejareu cobejaria cobejarien cobejaries cobejarà cobejaràs cobejaré cobejaríem cobejaríeu cobejassen cobejasses cobejassin cobejassis cobejat cobejats cobejau cobejava cobejaven cobejaves cobejo cobejà cobejàrem cobejàreu cobejàs cobejàssem cobejàsseu cobejàssim cobejàssiu cobejàvem cobejàveu occ sept val v
convoiter

cobejosament /ko.beˌd͡ʒo.zaˈment/ /ko.bəˌʒo.zəˈment/ /ko.βeˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ko.βeˌʒo.zaˈmen/ /ku.bəˌʒo.zəˈmen/ /ku.βəˌʒo.zəˈmen/ adv
cupidement

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
couvert
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ n masc
couverture
Lloc a l’abric de la intempèrie.
couvert
Estri que es col·loca a taula per ajudar a menjar; nom genèric de ganivet, cullera i forquilla.
(figurat) Lloc destinat a les persones convidades a taula.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
couvert couverture
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
pont
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobla /ˈko.bɫa/ /ˈko.βɫa/ /ˈko.βɫə/ /ˈkob.bɫa/ /ˈkob.bɫə/ n fem
cobla

coblejar /ko.bɫeˈd͡ʒaɾ/ /ko.βɫeˈd͡ʒa/ /ko.βɫeˈʒa/ /kob.bɫeˈʒa/ /kob.bɫəˈd͡ʒa/ /ku.βɫəˈʒa/ /kub.bɫəˈʒa/ alg bal coblege coblegem coblegen cobleges coblegessen coblegesses coblegessin coblegessis coblegeu coblegi coblegin coblegis coblegés coblegéssem coblegésseu coblegéssim coblegéssiu coblegí cobleig cobleja coblejada coblejades coblejam coblejant coblejar coblejara coblejaran coblejarem coblejaren coblejares coblejareu coblejaria coblejarien coblejaries coblejarà coblejaràs coblejaré coblejaríem coblejaríeu coblejassen coblejasses coblejassin coblejassis coblejat coblejats coblejau coblejava coblejaven coblejaves coblejo coblejà coblejàrem coblejàreu coblejàs coblejàssem coblejàsseu coblejàssim coblejàssiu coblejàvem coblejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
coupleter

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
cobra

cobrament /ko.bɾaˈment/ /ko.bɾəˈment/ /ko.βɾaˈmen/ /ku.bɾəˈmen/ /ku.βɾəˈmen/ n masc
encaissement

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobr cobra cobrada cobrades cobram cobrant cobrar cobrara cobraran cobrarem cobraren cobrares cobrareu cobraria cobrarien cobraries cobrarà cobraràs cobraré cobraríem cobraríeu cobrassen cobrasses cobrassin cobrassis cobrat cobrats cobrau cobrava cobraven cobraves cobre cobrem cobren cobres cobressen cobresses cobressin cobressis cobreu cobri cobrin cobris cobro cobrà cobràrem cobràreu cobràs cobràssem cobràsseu cobràssim cobràssiu cobràvem cobràveu cobrés cobréssem cobrésseu cobréssim cobréssiu cobrí occ sept val v
gagner

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ bal cobert coberta cobertes coberts cobreix cobreixen cobreixes cobreixi cobreixin cobreixis cobreixo cobresc cobresqui cobresquin cobresquis cobria cobrien cobries cobriguem cobrigueu cobrim cobrint cobrir cobrira cobriran cobrirem cobriren cobrires cobrireu cobriria cobririen cobriries cobrirà cobriràs cobriré cobriríem cobriríeu cobrisc cobrisca cobrisquen cobrisques cobrissen cobrisses cobrissin cobrissis cobriu cobrix cobrixen cobrixes cobrixo cobrí cobríem cobríeu cobrírem cobríreu cobrís cobríssem cobrísseu cobríssim cobríssiu n-occ occ sept val v
couvrir
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.
Muntar un mascle a una femella per fecundar-la.

cobrir la canxa v
couvrir sa zone

cobrir una base v
couvrir une base

coc /ˈkɔk/ n masc
coccus
Bacteri esfèric.

coca /ˈko.ka/ /ˈko.kə/ n fem
tourte
Bescuit de poc gruix, la massa del qual fermenta abans d'enfornar.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
cocaïne

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
cuisson

coclear /ko.kɫeˈaɾ/ /ku.kɫeˈar/ adj
cochléaire
Relatiu a la còclea.

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
noix de coco

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
crocodile

cocota /koˈkɔ.ta/ /koˈkɔ.tɔ/ /koˈkɔ.tə/ /kuˈkɔ.tə/ n fem
cocotte

coda /ˈko.ða/ /ˈko.ðə/ n fem
coda
(música) Fragment final d'una composició musical que té caràcter conclusiu.
(filologia) Part de la síl·laba amb les consonants que segueixen el nucli vocàlic.

codeïna /ko.ðeˈi.na/ /ko.ðəˈi.nə/ /ku.ðəˈi.nə/ n fem
codéine

codi n masc
code

codi de regió n masc
code de région

codicil /ko.ðiˈsiɫ/ /ku.ðiˈsiɫ/ n masc
codicille

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) codific codifica codificada codificades codificam codificant codificar codificara codificaran codificarem codificaren codificares codificareu codificaria codificarien codificaries codificarà codificaràs codificaré codificaríem codificaríeu codificassen codificasses codificassin codificassis codificat codificats codificau codificava codificaven codificaves codifico codificà codificàrem codificàreu codificàs codificàssem codificàsseu codificàssim codificàssiu codificàvem codificàveu codifique codifiquem codifiquen codifiques codifiquessen codifiquesses codifiquessin codifiquessis codifiqueu codifiqui codifiquin codifiquis codifiqués codifiquéssem codifiquésseu codifiquéssim codifiquéssiu codifiquí occ sept val v
codifier
Transformar un text seguint un codi acordat.
Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
coing

coeducació n fem
coéducation

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
coefficient

coent /koˈen/ /koˈent/ /kuˈen/ adj
cuisant
Que cou com una cremada.
ringard
Presumptuosament ridícul.

coentor /ko.enˈto/ /ko.enˈtoɾ/ /ko.ənˈto/ /ku.ənˈto/ n fem
cuisson
Impressió de coent o picant.

coercir /ko.erˈsi/ /ko.eɾˈsiɾ/ /ku.ərˈsi/ alg ant bal centr coerceix coerceixa coerceixen coerceixes coerceixi coerceixin coerceixis coerceixo coerceixs coercesc coercesca coercesquen coercesques coercesqui coercesquin coercesquis coercia coercida coercides coercien coercies coerciguem coerciguera coercigueren coercigueres coerciguessen coerciguesses coerciguessin coerciguessis coercigueu coercigueva coercigueven coercigueves coercigué coerciguérem coerciguéreu coercigués coerciguéssem coerciguésseu coerciguéssim coerciguéssiu coerciguévem coerciguéveu coercim coercint coercir coercira coerciran coercirem coerciren coercires coercireu coerciria coercirien coerciries coerciriva coerciriven coercirives coercirà coerciràs coerciré coerciríem coerciríeu coercirívem coerciríveu coercisc coercisca coercisco coerciscos coercisquem coercisquen coercisques coercisqueu coercissa coercissen coercisses coercissi coercissin coercissis coercist coercit coercits coerciu coerciva coerciven coercives coercix coercixa coercixen coercixes coercixi coercixin coercixis coercixo coercixos coercí coercíem coercíets coercíeu coercírem coercíreu coercís coercíscon coercíssem coercísseu coercíssim coercíssiu coercíssom coercíssou coercívem coercíveu coercíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coercir

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
fusée
Artefacte pirotècnic amb un cilindre de pólvora que és projectat enlaire i detona llançant un doll de partícules.
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

coetani /ko.eˈta.ni/ /ko.əˈta.ni/ /ku.əˈta.ni/ adj masc
contemporain

coetern /ˌko.eˈtɛɾn/ /ˌko.əˈtɛrn/ adj masc
coéternel

coexistir /ko.eɡ.zisˈti/ /ko.eɡ.zisˈtiɾ/ /ko.əɡ.zisˈti/ /ku.əɡ.zisˈti/ alg ant bal centr coexisteix coexisteixa coexisteixen coexisteixes coexisteixi coexisteixin coexisteixis coexisteixo coexisteixs coexistesc coexistesca coexistesquen coexistesques coexistesqui coexistesquin coexistesquis coexistia coexistida coexistides coexistien coexisties coexistiguem coexistiguera coexistigueren coexistigueres coexistiguessen coexistiguesses coexistiguessin coexistiguessis coexistigueu coexistigueva coexistigueven coexistigueves coexistigué coexistiguérem coexistiguéreu coexistigués coexistiguéssem coexistiguésseu coexistiguéssim coexistiguéssiu coexistiguévem coexistiguéveu coexistim coexistint coexistir coexistira coexistiran coexistirem coexistiren coexistires coexistireu coexistiria coexistirien coexistiries coexistiriva coexistiriven coexistirives coexistirà coexistiràs coexistiré coexistiríem coexistiríeu coexistirívem coexistiríveu coexistisc coexistisca coexistisco coexistiscos coexistisquem coexistisquen coexistisques coexistisqueu coexistissa coexistissen coexistisses coexistissi coexistissin coexistissis coexistist coexistit coexistits coexistiu coexistiva coexistiven coexistives coexistix coexistixa coexistixen coexistixes coexistixi coexistixin coexistixis coexistixo coexistixos coexistí coexistíem coexistíets coexistíeu coexistírem coexistíreu coexistís coexistíscon coexistíssem coexistísseu coexistíssim coexistíssiu coexistíssom coexistíssou coexistívem coexistíveu coexistíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coexister

cof /ˈkof/ n fem
qouf

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
hune
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofinançar /ko.fi.nanˈsa/ /ko.fi.nanˈsaɾ/ /ko.fi.nənˈsa/ /ku.fi.nənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cofinance cofinancem cofinancen cofinances cofinancessen cofinancesses cofinancessin cofinancessis cofinanceu cofinanci cofinancin cofinancis cofinancés cofinancéssem cofinancésseu cofinancéssim cofinancéssiu cofinancí cofinanç cofinança cofinançada cofinançades cofinançam cofinançant cofinançar cofinançara cofinançaran cofinançarem cofinançaren cofinançares cofinançareu cofinançaria cofinançarien cofinançaries cofinançarà cofinançaràs cofinançaré cofinançaríem cofinançaríeu cofinançassen cofinançasses cofinançassin cofinançassis cofinançat cofinançats cofinançau cofinançava cofinançaven cofinançaves cofinanço cofinançà cofinançàrem cofinançàreu cofinançàs cofinançàssem cofinançàsseu cofinançàssim cofinançàssiu cofinançàvem cofinançàveu occ sept val v
cofinancer

cofoiament /koˌfɔ.jaˈmen/ /koˌfɔ.jaˈment/ /koˌfɔ.jəˈment/ /kuˌfo.jəˈmen/ /kuˌfɔ.jəˈmen/ adv
fièrement

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
coffre

cogestió educativa n fem
cogestion éducative

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ n masc
cognat

cognició n fem
cognition

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
cognitif

cognitivisme n masc
cognitivisme

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
nom de famille nom

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
concombre
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

cogulla /koˈɣu.ʎa/ /koˈɣu.ʎə/ /kuˈɣu.ʎə/ n fem
cuculle

cohabitar /ko.a.βiˈta/ /ko.a.βiˈtaɾ/ /ko.ə.βiˈta/ alg ant bal cent cohabit cohabita cohabitada cohabitades cohabitaia cohabitaien cohabitaies cohabitam cohabitant cohabitar cohabitara cohabitaran cohabitarem cohabitaren cohabitares cohabitareu cohabitaria cohabitarien cohabitaries cohabitariva cohabitariven cohabitarives cohabitarà cohabitaràs cohabitaré cohabitaríem cohabitaríeu cohabitarívem cohabitaríveu cohabitassen cohabitasses cohabitassin cohabitassis cohabitat cohabitats cohabitau cohabitava cohabitaven cohabitaves cohabitavi cohabitavo cohabite cohabiteguem cohabiteguessa cohabiteguessen cohabiteguesses cohabitegueu cohabitegués cohabiteguéssom cohabiteguéssou cohabitem cohabiten cohabites cohabitessa cohabitessen cohabitesses cohabitessi cohabitessin cohabitessis cohabiteu cohabiti cohabitin cohabitis cohabito cohabitos cohabits cohabità cohabitàiem cohabitàieu cohabitàrem cohabitàreu cohabitàs cohabitàssem cohabitàsseu cohabitàssim cohabitàssiu cohabitàvem cohabitàvets cohabitàveu cohabitàvom cohabités cohabitéssem cohabitésseu cohabitéssim cohabitéssiu cohabití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cohabiter

coherentment /ko.eˌɾemˈmen/ /ko.eˌɾemˈment/ /ko.əˌɾemˈment/ /ku.əˌɾemˈmen/ adv
cohéremment

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
cohérence

cohesionar /ko.e.zi.oˈna/ /ko.e.zi.oˈnaɾ/ /ko.ə.zi.oˈna/ /ku.ə.zi.uˈna/ alg ant bal cent cohesion cohesiona cohesionada cohesionades cohesionaia cohesionaien cohesionaies cohesionam cohesionant cohesionar cohesionara cohesionaran cohesionarem cohesionaren cohesionares cohesionareu cohesionaria cohesionarien cohesionaries cohesionariva cohesionariven cohesionarives cohesionarà cohesionaràs cohesionaré cohesionaríem cohesionaríeu cohesionarívem cohesionaríveu cohesionassen cohesionasses cohesionassin cohesionassis cohesionat cohesionats cohesionau cohesionava cohesionaven cohesionaves cohesionavi cohesionavo cohesione cohesioneguem cohesioneguessa cohesioneguessen cohesioneguesses cohesionegueu cohesionegués cohesioneguéssom cohesioneguéssou cohesionem cohesionen cohesiones cohesionessa cohesionessen cohesionesses cohesionessi cohesionessin cohesionessis cohesioneu cohesioni cohesionin cohesionis cohesiono cohesionos cohesions cohesionà cohesionàiem cohesionàieu cohesionàrem cohesionàreu cohesionàs cohesionàssem cohesionàsseu cohesionàssim cohesionàssiu cohesionàvem cohesionàvets cohesionàveu cohesionàvom cohesionés cohesionéssem cohesionésseu cohesionéssim cohesionéssiu cohesioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
unir

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
cohésion

cohesió social n fem
cohésion sociale

cohibir /ko.iˈβi/ /ko.iˈβiɾ/ /ku.iˈβi/ alg ant bal centr cohibeix cohibeixa cohibeixen cohibeixes cohibeixi cohibeixin cohibeixis cohibeixo cohibeixs cohibesc cohibesca cohibesquen cohibesques cohibesqui cohibesquin cohibesquis cohibia cohibida cohibides cohibien cohibies cohibiguem cohibiguera cohibigueren cohibigueres cohibiguessen cohibiguesses cohibiguessin cohibiguessis cohibigueu cohibigueva cohibigueven cohibigueves cohibigué cohibiguérem cohibiguéreu cohibigués cohibiguéssem cohibiguésseu cohibiguéssim cohibiguéssiu cohibiguévem cohibiguéveu cohibim cohibint cohibir cohibira cohibiran cohibirem cohibiren cohibires cohibireu cohibiria cohibirien cohibiries cohibiriva cohibiriven cohibirives cohibirà cohibiràs cohibiré cohibiríem cohibiríeu cohibirívem cohibiríveu cohibisc cohibisca cohibisco cohibiscos cohibisquem cohibisquen cohibisques cohibisqueu cohibissa cohibissen cohibisses cohibissi cohibissin cohibissis cohibist cohibit cohibits cohibiu cohibiva cohibiven cohibives cohibix cohibixa cohibixen cohibixes cohibixi cohibixin cohibixis cohibixo cohibixos cohibí cohibíem cohibíets cohibíeu cohibírem cohibíreu cohibís cohibíscon cohibíssem cohibísseu cohibíssim cohibíssiu cohibíssom cohibíssou cohibívem cohibíveu cohibíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
restreindre

cohobar /ko.oˈβa/ /ko.oˈβaɾ/ /ku.uˈβa/ alg ant bal cent cohob cohoba cohobada cohobades cohobaia cohobaien cohobaies cohobam cohobant cohobar cohobara cohobaran cohobarem cohobaren cohobares cohobareu cohobaria cohobarien cohobaries cohobariva cohobariven cohobarives cohobarà cohobaràs cohobaré cohobaríem cohobaríeu cohobarívem cohobaríveu cohobassen cohobasses cohobassin cohobassis cohobat cohobats cohobau cohobava cohobaven cohobaves cohobavi cohobavo cohobe cohobeguem cohobeguessa cohobeguessen cohobeguesses cohobegueu cohobegués cohobeguéssom cohobeguéssou cohobem cohoben cohobes cohobessa cohobessen cohobesses cohobessi cohobessin cohobessis cohobeu cohobi cohobin cohobis cohobo cohobos cohobs cohobà cohobàiem cohobàieu cohobàrem cohobàreu cohobàs cohobàssem cohobàsseu cohobàssim cohobàssiu cohobàvem cohobàvets cohobàveu cohobàvom cohobés cohobéssem cohobésseu cohobéssim cohobéssiu cohobí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cohober

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ n fem
cohorte
Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ bal coincideix coincideixen coincideixes coincideixi coincideixin coincideixis coincideixo coincidesc coincidesqui coincidesquin coincidesquis coincidia coincidida coincidides coincidien coincidies coincidiguem coincidigueu coincidim coincidint coincidir coincidira coincidiran coincidirem coincidiren coincidires coincidireu coincidiria coincidirien coincidiries coincidirà coincidiràs coincidiré coincidiríem coincidiríeu coincidisc coincidisca coincidisquen coincidisques coincidissen coincidisses coincidissin coincidissis coincidit coincidits coincidiu coincidix coincidixen coincidixes coincidixo coincidí coincidíem coincidíeu coincidírem coincidíreu coincidís coincidíssem coincidísseu coincidíssim coincidíssiu n-occ occ sept val v
coïncider

coit /ˈkɔjt/ n masc
coït

coix /ˈkojʃ/ adj masc
boiteux

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ alg bal coixege coixegem coixegen coixeges coixegessen coixegesses coixegessin coixegessis coixegeu coixegi coixegin coixegis coixegés coixegéssem coixegésseu coixegéssim coixegéssiu coixegí coixeig coixeja coixejada coixejades coixejam coixejant coixejar coixejara coixejaran coixejarem coixejaren coixejares coixejareu coixejaria coixejarien coixejaries coixejarà coixejaràs coixejaré coixejaríem coixejaríeu coixejassen coixejasses coixejassin coixejassis coixejat coixejats coixejau coixejava coixejaven coixejaves coixejo coixejà coixejàrem coixejàreu coixejàs coixejàssem coixejàsseu coixejàssim coixejàssiu coixejàvem coixejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
boitiller

coixinera /ko.ʃiˈne.ɾa/ /ko.ʃiˈne.ɾə/ /koj.ʃiˈne.ɾa/ /ku.ʃiˈne.ɾə/ n fem
taie d'oreiller

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
coussin oreiller
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.
coussin
(beisbol) Cadascun dels tres sacs de lona blanca plens d'escuma, de 38 cm de costat i de 7 a 12 cm de gruix, situats a la primera base, la segona base i la tercera base, que ha de tocar un corredor per a guanyar una base.

col n fem
chou

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
colle
Substància que es fa servir per enganxar dues superfícies de manera permanent.
coca
Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colada /koˈɫa.ða/ /koˈɫa.ðə/ /kuˈɫa.ðə/ n fem
coulée
(metal·lúrgia) Metall fos.
(geologia) Lava que flueix fins que es consolida en estat sòlid.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
passoire

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
cholécystectomie

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
cholestérol

colgar /koɫˈɣa/ /koɫˈɣaɾ/ /kuɫˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) colg colga colgada colgades colgam colgant colgar colgara colgaran colgarem colgaren colgares colgareu colgaria colgarien colgaries colgarà colgaràs colgaré colgaríem colgaríeu colgassen colgasses colgassin colgassis colgat colgats colgau colgava colgaven colgaves colgo colgue colguem colguen colgues colguessen colguesses colguessin colguessis colgueu colgui colguin colguis colgués colguéssem colguésseu colguéssim colguéssiu colguí colgà colgàrem colgàreu colgàs colgàssem colgàsseu colgàssim colgàssiu colgàvem colgàveu occ sept val v
enterrer
Cobrir una cosa completament de terra.

colgar-se v
se coucher
ficar-se al llit

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
colibri oiseau de fleurs

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
chou-fleur

colina /koˈɫi.na/ /koˈɫi.nə/ /kuˈɫi.nə/ n fem
choline

colinèrgic /ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ adj masc
cholinergique

colitis /koˈɫi.tis/ /kuˈɫi.tis/ n fem
colite

coll n masc
cou col
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
col
Part més baixa, i relativament plana, que es troba entre dos cims, alhora que separa dues valls oposades.
couleur
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
col
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.
(golf) Part del cap d'un bastó que l'uneix amb la vara.
haut de manche
(esports de raqueta) Part de l'empunyadura d'una raqueta més pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
collier
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.
protège-cou
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se el coll.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) coll colla collada collades collam collant collar collara collaran collarem collaren collares collareu collaria collarien collaries collarà collaràs collaré collaríem collaríeu collassen collasses collassin collassis collat collats collau collava collaven collaves colle collem collen colles collessen collesses collessin collessis colleu colli collin collis collo collà collàrem collàreu collàs collàssem collàsseu collàssim collàssiu collàvem collàveu collés colléssem collésseu colléssim colléssiu collí occ sept val v
fixer
Unir fortament dues peces.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
collier

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ alg bal collia collida collides collien collies colliguem colligueu collim collint collir collira colliran collirem colliren collires collireu colliria collirien colliries collirà colliràs colliré colliríem colliríeu collissen collisses collissin collissis collit collits colliu collí collíem collíeu collírem collíreu collís collíssem collísseu collíssim collíssiu cull culla cullen culles culli cullin cullis cullo culls occ sept val v
cueillir
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.
ramasser
Arreplegar del terra.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
récolte moisson

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
putain
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
torcol

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
couille
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colobra /koˈɫo.bɾa/ /koˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.βɾə/ n fem
couleuvre

colofó /ko.ɫoˈfo/ /ku.ɫuˈfo/ n masc
colophon
Inscripció al final d'un llibre que indica les dades bibliogràfiques.
clou
Complement final.

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
pigeon colombe

coloma /koˈɫo.ma/ /koˈɫo.mə/ /kuˈɫo.mə/ n fem
pigeonne

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ n masc
pigeonneau

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ n masc
colon
(sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ adj
colonial

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
colonialisme

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
colonisation colonizzazione

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
couleur

color de merda d'oca n
caca d'oie

colorant /ko.ɫoˈɾan/ /ko.ɫoˈɾant/ /ku.ɫuˈɾan/ adj
colorant
Que colora.

colorant /ko.ɫoˈɾan/ /ko.ɫoˈɾant/ /ku.ɫuˈɾan/ n masc
colorant
Substància que pot impregnar color a certs materials.

colossalment /ko.ɫoˌsaɫˈmen/ /ko.ɫoˌsaɫˈment/ /ku.ɫuˌsaɫˈmen/ adv
colossalement

colpejar /koɫ.peˈd͡ʒa/ /koɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.peˈʒa/ /koɫ.pəˈd͡ʒa/ /kuɫ.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) colpege colpegem colpegen colpeges colpegessen colpegesses colpegessin colpegessis colpegeu colpegi colpegin colpegis colpegés colpegéssem colpegésseu colpegéssim colpegéssiu colpegí colpeig colpeja colpejada colpejades colpejam colpejant colpejar colpejara colpejaran colpejarem colpejaren colpejares colpejareu colpejaria colpejarien colpejaries colpejarà colpejaràs colpejaré colpejaríem colpejaríeu colpejassen colpejasses colpejassin colpejassis colpejat colpejats colpejau colpejava colpejaven colpejaves colpejo colpejà colpejàrem colpejàreu colpejàs colpejàssem colpejàsseu colpejàssim colpejàssiu colpejàvem colpejàveu occ sept val v
attaquer
(esports de pilota) Impulsar la pilota, la bola, el volant o el disc per mitjà d'un contacte brusc amb la raqueta, l'estic, el bastó, la pala, el tac, la mà o el peu.

colpir /koɫˈpi/ /koɫˈpiɾ/ /kuɫˈpi/ alg ant bal centr colpeix colpeixa colpeixen colpeixes colpeixi colpeixin colpeixis colpeixo colpeixs colpesc colpesca colpesquen colpesques colpesqui colpesquin colpesquis colpia colpida colpides colpien colpies colpiguem colpiguera colpigueren colpigueres colpiguessen colpiguesses colpiguessin colpiguessis colpigueu colpigueva colpigueven colpigueves colpigué colpiguérem colpiguéreu colpigués colpiguéssem colpiguésseu colpiguéssim colpiguéssiu colpiguévem colpiguéveu colpim colpint colpir colpira colpiran colpirem colpiren colpires colpireu colpiria colpirien colpiries colpiriva colpiriven colpirives colpirà colpiràs colpiré colpiríem colpiríeu colpirívem colpiríveu colpisc colpisca colpisco colpiscos colpisquem colpisquen colpisques colpisqueu colpissa colpissen colpisses colpissi colpissin colpissis colpist colpit colpits colpiu colpiva colpiven colpives colpix colpixa colpixen colpixes colpixi colpixin colpixis colpixo colpixos colpí colpíem colpíets colpíeu colpírem colpíreu colpís colpíscon colpíssem colpísseu colpíssim colpíssiu colpíssom colpíssou colpívem colpíveu colpíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
frapper

coltellada /koɫ.teˈʎa.ða/ /koɫ.təˈʎa.ðə/ /kuɫ.təˈʎa.ðə/ n fem
taillade

coltellejar /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.te.ʎeˈʒa/ /koɫ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kuɫ.tə.ʎəˈʒa/ alg bal coltellege coltellegem coltellegen coltelleges coltellegessen coltellegesses coltellegessin coltellegessis coltellegeu coltellegi coltellegin coltellegis coltellegés coltellegéssem coltellegésseu coltellegéssim coltellegéssiu coltellegí coltelleig coltelleja coltellejada coltellejades coltellejam coltellejant coltellejar coltellejara coltellejaran coltellejarem coltellejaren coltellejares coltellejareu coltellejaria coltellejarien coltellejaries coltellejarà coltellejaràs coltellejaré coltellejaríem coltellejaríeu coltellejassen coltellejasses coltellejassin coltellejassis coltellejat coltellejats coltellejau coltellejava coltellejaven coltellejaves coltellejo coltellejà coltellejàrem coltellejàreu coltellejàs coltellejàssem coltellejàsseu coltellejàssim coltellejàssiu coltellejàvem coltellejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
poignarder

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
colonne
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
colonne vertébrale

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
colonnade

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
colza

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
coude coudée
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.
coude
(golf) Revolt relativament pronunciat d'un carrer.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
collaboration

col·laborador educatiu n masc
collaborateur éducatif

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·labor col·labora col·laborada col·laborades col·laboram col·laborant col·laborar col·laborara col·laboraran col·laborarem col·laboraren col·laborares col·laborareu col·laboraria col·laborarien col·laboraries col·laborarà col·laboraràs col·laboraré col·laboraríem col·laboraríeu col·laborassen col·laborasses col·laborassin col·laborassis col·laborat col·laborats col·laborau col·laborava col·laboraven col·laboraves col·labore col·laborem col·laboren col·labores col·laboressen col·laboresses col·laboressin col·laboressis col·laboreu col·labori col·laborin col·laboris col·laboro col·laborà col·laboràrem col·laboràreu col·laboràs col·laboràssem col·laboràsseu col·laboràssim col·laboràssiu col·laboràvem col·laboràveu col·laborés col·laboréssem col·laborésseu col·laboréssim col·laboréssiu col·laborí occ sept val v
collaborer
Participar en alguna tasca de grup.

col·laboratiu /ko.ɫa.βo.ɾaˈtiw/ /koɫ.ɫa.bo.ɾaˈtiw/ /koɫ.ɫə.bo.ɾəˈtiw/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾəˈtiw/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾəˈtiw/ adj masc
collaboratif

col·lació /ko.ɫa.siˈo/ /koɫ.ɫa.siˈo/ /koɫ.ɫə.siˈo/ /ku.ɫə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
collation

col·lapsar /ko.ɫapˈsa/ /koɫ.ɫapˈsa/ /koɫ.ɫapˈsaɾ/ /koɫ.ɫəpˈsa/ /ku.ɫəpˈsa/ /kuɫ.ɫəpˈsa/ alg ant bal cent col·laps col·lapsa col·lapsada col·lapsades col·lapsaia col·lapsaien col·lapsaies col·lapsam col·lapsant col·lapsar col·lapsara col·lapsaran col·lapsarem col·lapsaren col·lapsares col·lapsareu col·lapsaria col·lapsarien col·lapsaries col·lapsariva col·lapsariven col·lapsarives col·lapsarà col·lapsaràs col·lapsaré col·lapsaríem col·lapsaríeu col·lapsarívem col·lapsaríveu col·lapsassen col·lapsasses col·lapsassin col·lapsassis col·lapsat col·lapsats col·lapsau col·lapsava col·lapsaven col·lapsaves col·lapsavi col·lapsavo col·lapse col·lapseguem col·lapseguessa col·lapseguessen col·lapseguesses col·lapsegueu col·lapsegués col·lapseguéssom col·lapseguéssou col·lapsem col·lapsen col·lapses col·lapsessa col·lapsessen col·lapsesses col·lapsessi col·lapsessin col·lapsessis col·lapseu col·lapsi col·lapsin col·lapsis col·lapso col·lapsos col·lapss col·lapsà col·lapsàiem col·lapsàieu col·lapsàrem col·lapsàreu col·lapsàs col·lapsàssem col·lapsàsseu col·lapsàssim col·lapsàssiu col·lapsàvem col·lapsàvets col·lapsàveu col·lapsàvom col·lapsés col·lapséssem col·lapsésseu col·lapséssim col·lapséssiu col·lapsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
s'effondrer

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
collapse

col·lateral /ko.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ /ku.ɫə.təˈɾaɫ/ /kuɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
collatéral

col·lateralment /ko.ɫa.teˌɾaɫˈmen/ /koɫ.ɫa.teˌɾaɫˈmen/ /koɫ.ɫa.teˌɾaɫˈment/ /koɫ.ɫə.təˌɾaɫˈment/ /ku.ɫə.təˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.ɫə.təˌɾaɫˈmen/ adv
collatéralement

col·leccionable /ko.ɫek.si.oˈna.βɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈna.bɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈnab.bɫe/ /koɫ.ɫək.si.oˈnab.bɫə/ /ku.ɫək.si.uˈna.βɫə/ /kuɫ.ɫək.si.uˈnab.bɫə/ adj
collectable
Que pot ser col·leccionat.

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·leccion col·lecciona col·leccionada col·leccionades col·leccionam col·leccionant col·leccionar col·leccionara col·leccionaran col·leccionarem col·leccionaren col·leccionares col·leccionareu col·leccionaria col·leccionarien col·leccionaries col·leccionarà col·leccionaràs col·leccionaré col·leccionaríem col·leccionaríeu col·leccionassen col·leccionasses col·leccionassin col·leccionassis col·leccionat col·leccionats col·leccionau col·leccionava col·leccionaven col·leccionaves col·leccione col·leccionem col·leccionen col·lecciones col·leccionessen col·leccionesses col·leccionessin col·leccionessis col·leccioneu col·leccioni col·leccionin col·leccionis col·lecciono col·leccionà col·leccionàrem col·leccionàreu col·leccionàs col·leccionàssem col·leccionàsseu col·leccionàssim col·leccionàssiu col·leccionàvem col·leccionàveu col·leccionés col·leccionéssem col·leccionésseu col·leccionéssim col·leccionéssiu col·leccioní occ sept val v
collectioner

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
collection

col·lecta /koɫˈɫɛk.ta/ /koɫˈɫɛk.tə/ /koˈɫɛk.ta/ /koˈɫɛk.tɛ/ /kuɫˈɫɛk.tə/ /kuˈɫɛk.tə/ n fem
collecte

col·lectivament /ko.ɫekˌti.βaˈmen/ /koɫ.ɫekˌti.vaˈment/ /koɫ.ɫekˌti.βaˈmen/ /koɫ.ɫəkˌti.vəˈment/ /ku.ɫəkˌti.βəˈmen/ /kuɫ.ɫəkˌti.vəˈmen/ /kuɫ.ɫəkˌti.βəˈmen/ adv
collectivement

col·lectivitat /ko.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.viˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /ku.ɫək.ti.βiˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
collectivité

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
collègue

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ n masc
collège

col·legi major n masc
foyer d'étudiants

col·legial /ko.le.d͡ʒiˈaɫ/ /koɫ.ɫe.d͡ʒiˈaɫ/ /kuɫ.ɫə.ʒiˈaɫ/ n masc
collégien

col·legialment /ko.ɫe.d͡ʒiˌaɫˈmen/ /ko.ɫe.ʒiˌaɫˈmen/ /koɫ.ɫe.d͡ʒiˌaɫˈment/ /koɫ.ɫe.ʒiˌaɫˈmen/ /koɫ.ɫə.ʒiˌaɫˈment/ /ku.ɫə.ʒiˌaɫˈmen/ /kuɫ.ɫə.ʒiˌaɫˈmen/ adv
collégialement

col·legir /ko.ɫeˈd͡ʒi/ /ko.ɫeˈʒi/ /koɫ.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /koɫ.ɫeˈʒi/ /koɫ.ɫəˈʒi/ /ku.ɫəˈʒi/ /kuɫ.ɫəˈʒi/ alg ant bal centr col·legeix col·legeixa col·legeixen col·legeixes col·legeixi col·legeixin col·legeixis col·legeixo col·legeixs col·legesc col·legesca col·legesquen col·legesques col·legesqui col·legesquin col·legesquis col·legia col·legida col·legides col·legien col·legies col·legiguem col·legiguera col·legigueren col·legigueres col·legiguessen col·legiguesses col·legiguessin col·legiguessis col·legigueu col·legigueva col·legigueven col·legigueves col·legigué col·legiguérem col·legiguéreu col·legigués col·legiguéssem col·legiguésseu col·legiguéssim col·legiguéssiu col·legiguévem col·legiguéveu col·legim col·legint col·legir col·legira col·legiran col·legirem col·legiren col·legires col·legireu col·legiria col·legirien col·legiries col·legiriva col·legiriven col·legirives col·legirà col·legiràs col·legiré col·legiríem col·legiríeu col·legirívem col·legiríveu col·legisc col·legisca col·legisco col·legiscos col·legisquem col·legisquen col·legisques col·legisqueu col·legissa col·legissen col·legisses col·legissi col·legissin col·legissis col·legist col·legit col·legits col·legiu col·legiva col·legiven col·legives col·legix col·legixa col·legixen col·legixes col·legixi col·legixin col·legixis col·legixo col·legixos col·legí col·legíem col·legíets col·legíeu col·legírem col·legíreu col·legís col·legíscon col·legíssem col·legísseu col·legíssim col·legíssiu col·legíssom col·legíssou col·legívem col·legíveu col·legíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
colliger

col·limació /ko.ɫi.ma.siˈo/ /koɫ.ɫi.ma.siˈo/ /koɫ.ɫi.mə.siˈo/ /ku.ɫi.mə.siˈo/ /kuɫ.ɫi.mə.siˈo/ n fem
collimation

col·limar /ko.ɫiˈma/ /koɫ.ɫiˈma/ /koɫ.ɫiˈmaɾ/ /ku.ɫiˈma/ /kuɫ.ɫiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) col·lim col·lima col·limada col·limades col·limam col·limant col·limar col·limara col·limaran col·limarem col·limaren col·limares col·limareu col·limaria col·limarien col·limaries col·limarà col·limaràs col·limaré col·limaríem col·limaríeu col·limassen col·limasses col·limassin col·limassis col·limat col·limats col·limau col·limava col·limaven col·limaves col·lime col·limem col·limen col·limes col·limessen col·limesses col·limessin col·limessis col·limeu col·limi col·limin col·limis col·limo col·limà col·limàrem col·limàreu col·limàs col·limàssem col·limàsseu col·limàssim col·limàssiu col·limàvem col·limàveu col·limés col·liméssem col·limésseu col·liméssim col·liméssiu col·limí occ sept val v
collimater

col·liri /koɫˈɫi.ɾi/ /koˈɫi.ɾi/ /kuɫˈɫi.ɾi/ /kuˈɫi.ɾi/ /kəɫˈɫi.ɾi/ n masc
collyrie
(medicina) Medicament líquid que s'ha d'aplicar a la part conjuntiva dels ulls.
colirio
(teatre) Incoherència per transposició de mots en la intervenció d'un actor.

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
collision

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
placement
Acció i efecte de col·locar.
place
Lloc de treball amb el que es guanya el sou.
collocation
(lingüística) Seqüència de mots que presenten una concurrència freqüent no predictible i que sovint expressen un significat determinat d’una manera idiomàtica o convencional.
adresse
(golf) Postura que adopta un golfista per a executar un swing, generalment consistent a disposar els genolls lleugerament flexionats, el cos inclinat cap endavant i la pelvis una mica enfora.

col·locació dels peus n fem
placement des pieds

col·locador n masc
passeur
(voleibol) Jugador encarregat de fer les passades de col·locació.
passeur placeur
(futbol americà) Jugador de l'equip especial encarregat de situar la pilota en el camp de joc o sobre el suport i de subjectar-la fins que el xutador la colpeja.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·loc col·loca col·locada col·locades col·locam col·locant col·locar col·locara col·locaran col·locarem col·locaren col·locares col·locareu col·locaria col·locarien col·locaries col·locarà col·locaràs col·locaré col·locaríem col·locaríeu col·locassen col·locasses col·locassin col·locassis col·locat col·locats col·locau col·locava col·locaven col·locaves col·loco col·locà col·locàrem col·locàreu col·locàs col·locàssem col·locàsseu col·locàssim col·locàssiu col·locàvem col·locàveu col·loque col·loquem col·loquen col·loques col·loquessen col·loquesses col·loquessin col·loquessis col·loqueu col·loqui col·loquin col·loquis col·loqués col·loquéssem col·loquésseu col·loquéssim col·loquéssiu col·loquí occ sept val v
placer
Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.
(esports de pilota) Dirigir intencionadament la pilota, la bola, el volant o el disc en un lloc allunyat de l'abast de l'adversari que faciliti l'obtenció de punts.
passer
(voleibol) Passar la pilota a un company d'equip perquè pugui rematar-la en condicions favorables.

col·locar la pilota v
placer le ballon

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
colloque

col·loïdal /ko.ɫo.iˈðaɫ/ /koɫ.ɫo.iˈðaɫ/ /ku.ɫu.iˈðaɫ/ /kuɫ.ɫu.iˈðaɫ/ adj
colloïdal

colèricament /koˌɫɛ.ɾi.kaˈmen/ /koˌɫɛ.ɾi.kaˈment/ /koˌɫɛ.ɾi.kəˈment/ /kuˌɫɛ.ɾi.kəˈmen/ adv
colériquement

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
colonie
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
eau de cologne
Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.
camp
(sovint en plural) Activitat lúdica i educativa destinada a nens i joves i dirigida per mestres i monitors, que es duu a terme en una casa de colònies o en un altre establiment especialitzat.

colònia d'estiu n fem
camp d'été

colònia escolar n fem
camp scolaire

com /ˈkom/ adv
comment
De quina forma, manera o mode.
comme
De la mateixa forma, manera o mode.

com /ˈkom/ conjunction
comme
Pel fet que.

com ara conjunction
comme

com cal adv
comme il faut

com més serem, més riurem /kom idiom
plus nous serons, plus nous rirons
Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

com peix a l'aigua adv
comme un poisson dans l'eau

com-s'ha-fet /ˌkom.saˈfet/ /ˌkom.səˈfet/ n masc
making of

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
virgule
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.
ravin
Circ glacial en forma de cóm.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
coma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
commandement
Conjunt d'òrgans de direcció, especialment a nivell militar.
commande
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandament de joc n masc
manette de jeu

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
commandant

comandar /ko.manˈda/ /ko.manˈdaɾ/ /ko.mənˈda/ /ku.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) comand comanda comandada comandades comandam comandant comandar comandara comandaran comandarem comandaren comandares comandareu comandaria comandarien comandaries comandarà comandaràs comandaré comandaríem comandaríeu comandassen comandasses comandassin comandassis comandat comandats comandau comandava comandaven comandaves comande comandem comanden comandes comandessen comandesses comandessin comandessis comandeu comandi comandin comandis comando comandà comandàrem comandàreu comandàs comandàssem comandàsseu comandàssim comandàssiu comandàvem comandàveu comandés comandéssem comandésseu comandéssim comandéssiu comandí occ sept val v
commander
(transitiu) En la guerra o en el context militar, manar sobre altres persones (soldats, guerrillers, etc.).

comando /koˈman.do/ /kuˈman.du/ n masc
commando

comarca /koˈmaɾ.ka/ /koˈmaɾ.kə/ /kuˈmar.kə/ n fem
comarque

comare /koˈma.ɾe/ /koˈma.ɾə/ /kuˈma.ɾə/ n fem
comère
(col·loquial) Dona del veïnat xafardera.

combat /komˈbat/ /kumˈbat/ n masc
combat

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ bal combat combata combatem combaten combatent combatera combateren combateres combates combatessen combatesses combatessin combatessis combateu combati combatia combatien combaties combatin combatis combato combatran combatre combatrem combatreu combatria combatrien combatries combatrà combatràs combatré combatríem combatríeu combats combatuda combatudes combatut combatuts combaté combatérem combatéreu combatés combatéssem combatésseu combatéssim combatéssiu combatí combatíem combatíeu occ sept val v
combattre
lluitar
Metafòricament, es diu d'algunes coses inanimades, com les onades del mar i els vents, per batre o escometre.
Metafòricament, contradir, impugnar.
Es diu dels afectes i passions que agiten l'ànima.
attaquer
Escometre, envestir.

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
combinaison
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combinació d'atac n fem
combinaison tactique

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) combina combinada combinades combinam combinant combinar combinara combinaran combinarem combinaren combinares combinareu combinaria combinarien combinaries combinarà combinaràs combinaré combinaríem combinaríeu combinassen combinasses combinassin combinassis combinat combinats combinau combinava combinaven combinaves combine combinem combinen combines combinessen combinesses combinessin combinessis combineu combini combinin combinis combino combinà combinàrem combinàreu combinàs combinàssem combinàsseu combinàssim combinàssiu combinàvem combinàveu combinés combinéssem combinésseu combinéssim combinéssiu combiní combín occ sept val v
combiner

comboi /komˈbɔj/ /kumˈbɔj/ n masc
convoi

combregar /kom.bɾeˈɣa/ /kom.bɾeˈɣaɾ/ /kom.bɾəˈɣa/ /kum.bɾəˈɣa/ n masc
viatique
El santíssim sagrament del cos de Jesucrist, que s'administra als malalts que estan en perill de mort.

combregar /kom.bɾeˈɣa/ /kom.bɾeˈɣaɾ/ /kom.bɾəˈɣa/ /kum.bɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) combreg combrega combregada combregades combregam combregant combregar combregara combregaran combregarem combregaren combregares combregareu combregaria combregarien combregaries combregarà combregaràs combregaré combregaríem combregaríeu combregassen combregasses combregassin combregassis combregat combregats combregau combregava combregaven combregaves combrego combregue combreguem combreguen combregues combreguessen combreguesses combreguessin combreguessis combregueu combregui combreguin combreguis combregués combreguéssem combreguésseu combreguéssim combreguéssiu combreguí combregà combregàrem combregàreu combregàs combregàssem combregàsseu combregàssim combregàssiu combregàvem combregàveu occ sept val v
communier
Donar el sagrament de l'eucaristia o comunió.
Rebre la sagrada comunió.
sacrament
Donar la comunió al malalt per viàtic.

comellar /ko.meˈʎa/ /ko.meˈʎaɾ/ /ko.məˈʎa/ /ku.məˈʎa/ n masc
talweg

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) coment comenta comentada comentades comentam comentant comentar comentara comentaran comentarem comentaren comentares comentareu comentaria comentarien comentaries comentarà comentaràs comentaré comentaríem comentaríeu comentassen comentasses comentassin comentassis comentat comentats comentau comentava comentaven comentaves comente comentem comenten comentes comentessen comentesses comentessin comentessis comenteu comenti comentin comentis comento comentà comentàrem comentàreu comentàs comentàssem comentàsseu comentàssim comentàssiu comentàvem comentàveu comentés comentéssem comentésseu comentéssim comentéssiu comentí occ sept val v
commenter

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
commentaire

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
commencement

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
commencer
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
commercial

comercialment /ko.mer.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈment/ /ko.məɾ.siˌaɫˈment/ /ku.mər.siˌaɫˈmen/ adv
commercialement

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
commerçant
Persona que es dedica al comerç.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ alg bal comercia comerciada comerciades comerciam comerciant comerciar comerciara comerciaran comerciarem comerciaren comerciares comerciareu comerciaria comerciarien comerciaries comerciarà comerciaràs comerciaré comerciaríem comerciaríeu comerciassen comerciasses comerciassin comerciassis comerciat comerciats comerciau comerciava comerciaven comerciaves comercie comerciem comercien comercies comerciessen comerciesses comerciessin comerciessis comercieu comercii comercio comercià comerciàrem comerciàreu comerciàs comerciàssem comerciàsseu comerciàssim comerciàssiu comerciàvem comerciàveu comerciés comerciéssem comerciésseu comerciéssim comerciéssiu comercií comerciï comerciïn comerciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
marchander

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
commerce
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
comète

cometre /koˈme.tɾe/ /koˈmə.tɾə/ /kuˈmɛ.tɾə/ bal comesa comeses comesos comet cometa cometem cometen cometent cometera cometeren cometeres cometes cometessen cometesses cometessin cometessis cometeu cometi cometia cometien cometies cometin cometis cometo cometran cometre cometrem cometreu cometria cometrien cometries cometrà cometràs cometré cometríem cometríeu comets cometé cometérem cometéreu cometés cometéssem cometésseu cometéssim cometéssiu cometí cometíem cometíeu comès comés eiv occ sept v.cent val v
commettre

comiat /ko.miˈat/ /ku.miˈat/ n masc
adieu
Acció relacionada amb el fet de dir adéu a algú.
congédiement
Cessament de la relació laboral per part d'un empresari cap un dels seus treballadors.

comicial /ko.mi.siˈaɫ/ /ku.mi.siˈaɫ/ adj
comicial
(històric) Relatiu als comicis.
comitial
(medicina) Relatiu a l'epilèpsia.

comicis /koˈmi.sis/ /kuˈmi.sis/ n masc
comices

comissari /ko.miˈsa.ɾi/ /ku.miˈsa.ɾi/ n masc
commissaire

comissari tècnic n masc
commissaire technique

comissaria /ko.mi.saˈɾi.a/ /ko.mi.səˈɾi.ə/ /ku.mi.səˈɾi.ə/ n fem
commissariat

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
commission
Acció de cometre.
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comissura /ko.miˈsu.ɾa/ /ku.miˈsu.ɾə/ n fem
commissure

comitiva /ko.miˈti.va/ /ko.miˈti.və/ /ko.miˈti.βa/ /ku.miˈti.və/ /ku.miˈti.βə/ n fem
cortège

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
comité

comitè d'autoavaluació n masc
comité d'autoévaluation

comitè d'avaluadors externs n masc
comité d'évaluateurs externes

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) commemor commemora commemorada commemorades commemoram commemorant commemorar commemorara commemoraran commemorarem commemoraren commemorares commemorareu commemoraria commemorarien commemoraries commemorarà commemoraràs commemoraré commemoraríem commemoraríeu commemorassen commemorasses commemorassin commemorassis commemorat commemorats commemorau commemorava commemoraven commemoraves commemore commemorem commemoren commemores commemoressen commemoresses commemoressin commemoressis commemoreu commemori commemorin commemoris commemoro commemorà commemoràrem commemoràreu commemoràs commemoràssem commemoràsseu commemoràssim commemoràssiu commemoràvem commemoràveu commemorés commemoréssem commemorésseu commemoréssim commemoréssiu commemorí occ sept val v
commémorer

commoure /komˈmɔw.ɾe/ /komˈmɔw.ɾə/ /kumˈmɔw.ɾə/ v
émouvoir

commutar /kom.muˈta/ /kom.muˈtaɾ/ /kum.muˈta/ alg ant bal cent commut commuta commutada commutades commutaia commutaien commutaies commutam commutant commutar commutara commutaran commutarem commutaren commutares commutareu commutaria commutarien commutaries commutariva commutariven commutarives commutarà commutaràs commutaré commutaríem commutaríeu commutarívem commutaríveu commutassen commutasses commutassin commutassis commutat commutats commutau commutava commutaven commutaves commutavi commutavo commute commuteguem commuteguessa commuteguessen commuteguesses commutegueu commutegués commuteguéssom commuteguéssou commutem commuten commutes commutessa commutessen commutesses commutessi commutessin commutessis commuteu commuti commutin commutis commuto commutos commuts commutà commutàiem commutàieu commutàrem commutàreu commutàs commutàssem commutàsseu commutàssim commutàssiu commutàvem commutàvets commutàveu commutàvom commutés commutéssem commutésseu commutéssim commutéssiu commutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
commuer

comoditat /ko.mo.ðiˈtat/ /ku.mu.ðiˈtat/ n masc
comfort

compadir /kom.paˈði/ /kom.paˈðiɾ/ /kum.pəˈði/ alg ant bal centr compadeix compadeixa compadeixen compadeixes compadeixi compadeixin compadeixis compadeixo compadeixs compadesc compadesca compadesquen compadesques compadesqui compadesquin compadesquis compadia compadida compadides compadien compadies compadiguem compadiguera compadigueren compadigueres compadiguessen compadiguesses compadiguessin compadiguessis compadigueu compadigueva compadigueven compadigueves compadigué compadiguérem compadiguéreu compadigués compadiguéssem compadiguésseu compadiguéssim compadiguéssiu compadiguévem compadiguéveu compadim compadint compadir compadira compadiran compadirem compadiren compadires compadireu compadiria compadirien compadiries compadiriva compadiriven compadirives compadirà compadiràs compadiré compadiríem compadiríeu compadirívem compadiríveu compadisc compadisca compadisco compadiscos compadisquem compadisquen compadisques compadisqueu compadissa compadissen compadisses compadissi compadissin compadissis compadist compadit compadits compadiu compadiva compadiven compadives compadix compadixa compadixen compadixes compadixi compadixin compadixis compadixo compadixos compadí compadíem compadíets compadíeu compadírem compadíreu compadís compadíscon compadíssem compadísseu compadíssim compadíssiu compadíssom compadíssou compadívem compadíveu compadíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
plaindre

compaginar /kom.pa.d͡ʒiˈna/ /kom.pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /kom.pa.ʒiˈna/ /kom.pə.ʒiˈna/ /kum.pə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compagina compaginada compaginades compaginam compaginant compaginar compaginara compaginaran compaginarem compaginaren compaginares compaginareu compaginaria compaginarien compaginaries compaginarà compaginaràs compaginaré compaginaríem compaginaríeu compaginassen compaginasses compaginassin compaginassis compaginat compaginats compaginau compaginava compaginaven compaginaves compagine compaginem compaginen compagines compaginessen compaginesses compaginessin compaginessis compagineu compagini compaginin compaginis compagino compaginà compaginàrem compaginàreu compaginàs compaginàssem compaginàsseu compaginàssim compaginàssiu compaginàvem compaginàveu compaginés compaginéssem compaginésseu compaginéssim compaginéssiu compaginí compagín occ sept val v
mettre

companatge /kom.paˈna.d͡ʒe/ /kom.pəˈna.d͡ʒə/ /kum.pəˈna.d͡ʒə/ n masc
companage

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
compagnon
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
copain
Parella sentimental.
partenaire
(esports, jocs) Persona que forma part del mateix equip.

company de classe n masc
camarade de classe

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
compagnie
Acompanyament.
société compagnie
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
comparable

comparablement /kom.paˌɾa.bɫeˈment/ /kom.paˌɾa.βɫeˈmen/ /kom.paˌɾab.bɫeˈmen/ /kom.pəˌɾab.bɫəˈment/ /kum.pəˌɾa.βɫəˈmen/ /kum.pəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
comparablement

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
comparaison

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compar compara comparada comparades comparam comparant comparar comparara compararan compararem compararen comparares comparareu compararia compararien compararies compararà compararàs compararé compararíem compararíeu comparassen comparasses comparassin comparassis comparat comparats comparau comparava comparaven comparaves compare comparem comparen compares comparessen comparesses comparessin comparessis compareu compari comparin comparis comparo comparà comparàrem comparàreu comparàs comparàssem comparàsseu comparàssim comparàssiu comparàvem comparàveu comparés comparéssem comparésseu comparéssim comparéssiu comparí occ sept val v
comparer

comparativament /kom.pa.ɾaˌti.vaˈment/ /kom.pa.ɾaˌti.βaˈmen/ /kom.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /kum.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /kum.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
comparativement

comparsa /komˈpaɾ.sa/ /komˈpaɾ.sə/ /kumˈpar.sə/ n fem
comparse
Acompanyament o seguici d'algun personatge en les representacions teatrals.

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
compartiment

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ bal comparteix comparteixen comparteixes comparteixi comparteixin comparteixis comparteixo compartesc compartesqui compartesquin compartesquis compartia compartida compartides compartien comparties compartiguem compartigueu compartim compartint compartir compartira compartiran compartirem compartiren compartires compartireu compartiria compartirien compartiries compartirà compartiràs compartiré compartiríem compartiríeu compartisc compartisca compartisquen compartisques compartissen compartisses compartissin compartissis compartit compartits compartiu compartix compartixen compartixes compartixo compartí compartíem compartíeu compartírem compartíreu compartís compartíssem compartísseu compartíssim compartíssiu n-occ occ sept val v
partager

comparèixer /kom.paˈɾe.ʃe/ /kom.paˈɾej.ʃe/ /kom.paˈɾej.ʃeɾ/ /kom.pəˈɾə.ʃə/ /kum.pəˈɾɛ.ʃə/ comparec comparega compareguda comparegudes compareguem compareguen compareguera comparegueren comparegueres comparegues compareguessen compareguesses compareguessin compareguessis comparegueu comparegui compareguin compareguis comparegut compareguts comparegué compareguérem compareguéreu comparegués compareguéssem compareguésseu compareguéssim compareguéssiu compareguí compareix compareixem compareixen compareixent compareixeran compareixerem compareixereu compareixeria compareixerien compareixeries compareixerà compareixeràs compareixeré compareixeríem compareixeríeu compareixes compareixeu compareixia compareixien compareixies compareixíem compareixíeu comparèixer occ val v
présenter

compassar /kom.paˈsa/ /kom.paˈsaɾ/ /kum.pəˈsa/ alg ant bal cent compassa compassada compassades compassaia compassaien compassaies compassam compassant compassar compassara compassaran compassarem compassaren compassares compassareu compassaria compassarien compassaries compassariva compassariven compassarives compassarà compassaràs compassaré compassaríem compassaríeu compassarívem compassaríveu compassassen compassasses compassassin compassassis compassat compassats compassau compassava compassaven compassaves compassavi compassavo compasse compasseguem compasseguessa compasseguessen compasseguesses compassegueu compassegués compasseguéssom compasseguéssou compassem compassen compasses compassessa compassessen compassesses compassessi compassessin compassessis compasseu compassi compassin compassis compasso compassos compassà compassàiem compassàieu compassàrem compassàreu compassàs compassàssem compassàsseu compassàssim compassàssiu compassàvem compassàvets compassàveu compassàvom compassés compasséssem compassésseu compasséssim compasséssiu compassí compàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compasser
Mesurar amb el compàs alguna cosa.
Posar les coses amb la deguda proporció.
Arreglar, proporcionar les coses de manera que no sobren ni falten.

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
compassion

compatiblement /kom.paˌti.bɫeˈment/ /kom.paˌti.βɫeˈmen/ /kom.paˌtib.bɫeˈmen/ /kom.pəˌtib.bɫəˈment/ /kum.pəˌti.βɫəˈmen/ /kum.pəˌtib.bɫəˈmen/ adv
compatiblement

compendi /komˈpɛn.di/ /kumˈpɛn.di/ n masc
compendium

compendiosament /kom.pen.diˌo.zaˈmen/ /kom.pen.diˌo.zaˈment/ /kom.pən.diˌo.zəˈment/ /kum.pən.diˌo.zəˈmen/ adv
compendieusement

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compens compensa compensada compensades compensam compensant compensar compensara compensaran compensarem compensaren compensares compensareu compensaria compensarien compensaries compensarà compensaràs compensaré compensaríem compensaríeu compensassen compensasses compensassin compensassis compensat compensats compensau compensava compensaven compensaves compense compensem compensen compenses compensessen compensesses compensessin compensessis compenseu compensi compensin compensis compenso compensà compensàrem compensàreu compensàs compensàssem compensàsseu compensàssim compensàssiu compensàvem compensàveu compensés compenséssem compensésseu compenséssim compenséssiu compensí occ sept val v
compenser

competentment /kom.peˌtemˈmen/ /kom.peˌtemˈment/ /kom.pəˌtemˈment/ /kum.pəˌtemˈmen/ adv
compétente

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
compétition concurrence

competició amb handicap n fem
compétition handicap

competició contra bogey n fem
compétition contre bogey

competició contra par n fem
compétition contre par

competició sense handicap n fem
compétition sans marge d'erreur

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ bal competeix competeixen competeixes competeixi competeixin competeixis competeixo competesc competesqui competesquin competesquis competia competida competides competien competies competiguem competigueu competim competint competir competira competiran competirem competiren competires competireu competiria competirien competiries competirà competiràs competiré competiríem competiríeu competisc competisca competisquen competisques competissen competisses competissin competissis competit competits competiu competix competixen competixes competixo competí competíem competíeu competírem competíreu competís competíssem competísseu competíssim competíssiu n-occ occ sept val v
concurrencer rivaliser
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ adj masc
compétitif

competitivitat /kom.pe.ti.ti.viˈtat/ /kom.pe.ti.ti.βiˈtat/ /kom.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.βiˈtat/ n fem
compétitivité

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
compétence

competència bàsica n fem
compétence de base

competència comunicativa n fem
compétence communicative

competència d'acció professional n fem
competence professionnelle

competència educativa n fem
compétence éducative

competència emocional n fem
compétence émotionnelle

competència específica n fem
compétence spécifique

competència general n fem
compétence générique

competència informacional n fem
compétence informationnelle

competència instrumental n fem
competence instrumentale

competència lingüística n fem
compétence linguistique

competència sistèmica n fem
compétence systemique

competència social n fem
compétence interpersonnelle

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
compilateur

compilar /kom.piˈɫa/ /kom.piˈɫaɾ/ /kum.piˈɫa/ alg ant bal cent compil compila compilada compilades compilaia compilaien compilaies compilam compilant compilar compilara compilaran compilarem compilaren compilares compilareu compilaria compilarien compilaries compilariva compilariven compilarives compilarà compilaràs compilaré compilaríem compilaríeu compilarívem compilaríveu compilassen compilasses compilassin compilassis compilat compilats compilau compilava compilaven compilaves compilavi compilavo compile compileguem compileguessa compileguessen compileguesses compilegueu compilegués compileguéssom compileguéssou compilem compilen compiles compilessa compilessen compilesses compilessi compilessin compilessis compileu compili compilin compilis compilo compilos compils compilà compilàiem compilàieu compilàrem compilàreu compilàs compilàssem compilàsseu compilàssim compilàssiu compilàvem compilàvets compilàveu compilàvom compilés compiléssem compilésseu compiléssim compiléssiu compilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compiler

complaença /kom.pɫaˈen.sa/ /kom.pɫəˈɛn.sə/ /kum.pɫəˈɛn.sə/ n fem
complaisance
Sentiment de satisfacció o plaer pel qual algú es complau.

complementació /kom.pɫe.men.ta.siˈo/ /kum.pɫə.mən.tə.siˈo/ n fem
complémentation

complementar /kom.pɫe.menˈta/ /kom.pɫe.menˈtaɾ/ /kum.pɫə.mənˈta/ alg ant bal cent complement complementa complementada complementades complementaia complementaien complementaies complementam complementant complementar complementara complementaran complementarem complementaren complementares complementareu complementaria complementarien complementaries complementariva complementariven complementarives complementarà complementaràs complementaré complementaríem complementaríeu complementarívem complementaríveu complementassen complementasses complementassin complementassis complementat complementats complementau complementava complementaven complementaves complementavi complementavo complemente complementeguem complementeguessa complementeguessen complementeguesses complementegueu complementegués complementeguéssom complementeguéssou complementem complementen complementes complementessa complementessen complementesses complementessi complementessin complementessis complementeu complementi complementin complementis complemento complementos complements complementà complementàiem complementàieu complementàrem complementàreu complementàs complementàssem complementàsseu complementàssim complementàssiu complementàvem complementàvets complementàveu complementàvom complementés complementéssem complementésseu complementéssim complementéssiu complementí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
complémenter

complements de formació n masc
compléments de formation

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
complet

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
complètement

completar /kom.pɫeˈta/ /kom.pɫeˈtaɾ/ /kom.pɫəˈta/ /kum.pɫəˈta/ alg ant bal cent complet completa completada completades completaia completaien completaies completam completant completar completara completaran completarem completaren completares completareu completaria completarien completaries completariva completariven completarives completarà completaràs completaré completaríem completaríeu completarívem completaríveu completassen completasses completassin completassis completat completats completau completava completaven completaves completavi completavo complete completeguem completeguessa completeguessen completeguesses completegueu completegués completeguéssom completeguéssou completem completen completes completessa completessen completesses completessi completessin completessis completeu completi completin completis completo completos complets completà completàiem completàieu completàrem completàreu completàs completàssem completàsseu completàssim completàssiu completàvem completàvets completàveu completàvom completés completéssem completésseu completéssim completéssiu completí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compléter

completivament /kom.pɫeˌti.vaˈment/ /kom.pɫeˌti.βaˈmen/ /kom.pɫəˌti.vəˈment/ /kum.pɫəˌti.vəˈmen/ /kum.pɫəˌti.βəˈmen/ adv
complémentairement

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
complexe
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
complexe
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic n masc
centre touristique

complexificar /kom.pɫek.si.fiˈka/ /kom.pɫek.si.fiˈkaɾ/ /kom.pɫək.si.fiˈka/ /kum.pɫək.si.fiˈka/ complexifica complexificada complexificades complexificant complexificar complexificaran complexificarem complexificaren complexificares complexificareu complexificaria complexificarien complexificaries complexificarà complexificaràs complexificaré complexificaríem complexificaríeu complexificat complexificats complexificava complexificaven complexificaves complexifico complexificà complexificàrem complexificàreu complexificàvem complexificàveu complexifiquem complexifiquen complexifiques complexifiquessen complexifiquesses complexifiquessin complexifiquessis complexifiqueu complexifiqui complexifiquin complexifiquis complexifiqués complexifiquéssem complexifiquésseu complexifiquéssim complexifiquéssiu complexifiquí sept v
complexifier

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ n masc
accomplissement
Realització d'una obligació.
compliment
Afalagaments que es fan perquè una persona se senti ben acollida o per cortesia.

complir /komˈpɫi/ /komˈpɫiɾ/ /kumˈpɫi/ alg bal compleix compleixen compleixes compleixi compleixin compleixis compleixo complert complerta complertes complerts complesc complesqui complesquin complesquis complia complida complides complien complies compliguem compligueu complim complint complir complira compliran complirem compliren complires complireu compliria complirien compliries complirà compliràs compliré compliríem compliríeu complisc complisca complisquen complisques complissen complisses complissin complissis complit complits compliu complix complixen complixes complixo complí complíem complíeu complírem complíreu complís complíssem complísseu complíssim complíssiu n-occ occ sept val v
complir
Realitzar una cosa promesa.

complot /komˈpɫɔt/ /kumˈpɫɔt/ n masc
complot

complotar /kom.pɫoˈta/ /kom.pɫoˈtaɾ/ /kum.pɫuˈta/ alg ant bal cent complot complota complotada complotades complotaia complotaien complotaies complotam complotant complotar complotara complotaran complotarem complotaren complotares complotareu complotaria complotarien complotaries complotariva complotariven complotarives complotarà complotaràs complotaré complotaríem complotaríeu complotarívem complotaríveu complotassen complotasses complotassin complotassis complotat complotats complotau complotava complotaven complotaves complotavi complotavo complote comploteguem comploteguessa comploteguessen comploteguesses complotegueu complotegués comploteguéssom comploteguéssou complotem comploten complotes complotessa complotessen complotesses complotessi complotessin complotessis comploteu comploti complotin complotis comploto complotos complots complotà complotàiem complotàieu complotàrem complotàreu complotàs complotàssem complotàsseu complotàssim complotàssiu complotàvem complotàvets complotàveu complotàvom complotés complotéssem complotésseu complotéssim complotéssiu complotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
comploter

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ bal compon componc compondran compondre compondrem compondreu compondria compondrien compondries compondrà compondràs compondré compondríem compondríeu componem componen component componeu componga componguem componguen componguera compongueren compongueres compongues componguessen componguesses componguessin componguessis compongueu compongui componguin componguis compongué componguérem componguéreu compongués componguéssem componguésseu componguéssim componguéssiu componguí componia componien componies compons componíem componíeu compost composta compostes compostos occ val v
composer
Reunir o combinar per formar un tot.
Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

compondre-s'ho /komˈpɔn.dɾe.so/ /kumˈpɔn.dɾə.su/ v
s'arranger

comportament /kom.por.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈment/ /kom.poɾ.təˈment/ /kum.pur.təˈmen/ n masc
comportement
Conjunt de reaccions d'una persona a un estímul en un medi i en una unitat de temps determinats.

comportament atípic n fem
comportement anormal

comportar /kom.porˈta/ /kom.poɾˈta/ /kom.poɾˈtaɾ/ /kum.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comport comporta comportada comportades comportam comportant comportar comportara comportaran comportarem comportaren comportares comportareu comportaria comportarien comportaries comportarà comportaràs comportaré comportaríem comportaríeu comportassen comportasses comportassin comportassis comportat comportats comportau comportava comportaven comportaves comporte comportem comporten comportes comportessen comportesses comportessin comportessis comporteu comporti comportin comportis comporto comportà comportàrem comportàreu comportàs comportàssem comportàsseu comportàssim comportàssiu comportàvem comportàveu comportés comportéssem comportésseu comportéssim comportéssiu comportí occ sept val v
entraîner
Tenir com a conseqüència, implicar.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
composition
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
compositeur

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
composé
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
composé
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.
compost
(agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
achat

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
acheteur

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
acheter

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
comprendre
Incloure dins d'una categoria o d'una totalitat.
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
compréhensible

comprensió n fem
compréhension

comprensió escrita n fem
compréhension de lecture

comprensió oral n fem
compréhension auditive

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
compresse

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr comprimeix comprimeixa comprimeixen comprimeixes comprimeixi comprimeixin comprimeixis comprimeixo comprimeixs comprimesc comprimesca comprimesquen comprimesques comprimesqui comprimesquin comprimesquis comprimia comprimida comprimides comprimien comprimies comprimiguem comprimiguera comprimigueren comprimigueres comprimiguessen comprimiguesses comprimiguessin comprimiguessis comprimigueu comprimigueva comprimigueven comprimigueves comprimigué comprimiguérem comprimiguéreu comprimigués comprimiguéssem comprimiguésseu comprimiguéssim comprimiguéssiu comprimiguévem comprimiguéveu comprimim comprimint comprimir comprimira comprimiran comprimirem comprimiren comprimires comprimireu comprimiria comprimirien comprimiries comprimiriva comprimiriven comprimirives comprimirà comprimiràs comprimiré comprimiríem comprimiríeu comprimirívem comprimiríveu comprimisc comprimisca comprimisco comprimiscos comprimisquem comprimisquen comprimisques comprimisqueu comprimissa comprimissen comprimisses comprimissi comprimissin comprimissis comprimist comprimit comprimits comprimiu comprimiva comprimiven comprimives comprimix comprimixa comprimixen comprimixes comprimixi comprimixin comprimixis comprimixo comprimixos comprimí comprimíem comprimíets comprimíeu comprimírem comprimíreu comprimís comprimíscon comprimíssem comprimísseu comprimíssim comprimíssiu comprimíssom comprimíssou comprimívem comprimíveu comprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
comprimer

comprometre /kom.pɾoˈme.tɾe/ /kom.pɾoˈmə.tɾə/ /kum.pɾuˈmɛ.tɾə/ bal compromesa compromeses compromesos compromet comprometa comprometem comprometen comprometent comprometera comprometeren comprometeres comprometes comprometessen comprometesses comprometessin comprometessis comprometeu comprometi comprometia comprometien comprometies comprometin comprometis comprometo comprometran comprometre comprometrem comprometreu comprometria comprometrien comprometries comprometrà comprometràs comprometré comprometríem comprometríeu compromets comprometé comprometérem comprometéreu comprometés comprometéssem comprometésseu comprometéssim comprometéssiu comprometí comprometíem comprometíeu compromès compromés occ sept val v
compromettre
Posar en compromís, en una situació crítica.

compromès /kom.pɾoˈmes/ /kom.pɾoˈməs/ /kum.pɾuˈmɛs/ adj masc
compromis
Difícil, delicat, perquè implica un compromís, una situació crítica.
engagé
Que té un compromís polític, ideològic.

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
compromis engagement
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.
engagement
Obligació contreta.
embarras
Situació crítica difícil de resoldre.

comprovació /kom.pɾo.va.siˈo/ /kom.pɾo.və.siˈo/ /kom.pɾo.βa.siˈo/ /kum.pɾu.və.siˈo/ /kum.pɾu.βə.siˈo/ n fem
expérimentation

comprovar /kom.pɾoˈva/ /kom.pɾoˈvaɾ/ /kom.pɾoˈβa/ /kum.pɾuˈva/ alg ant bal cent comprou comprous comprov comprova comprovada comprovades comprovaia comprovaien comprovaies comprovaieu comprovam comprovant comprovar comprovara comprovaran comprovarem comprovaren comprovares comprovareu comprovaria comprovarien comprovaries comprovariva comprovariven comprovarives comprovarà comprovaràs comprovaré comprovaríem comprovaríeu comprovarívem comprovaríveu comprovassen comprovasses comprovassin comprovassis comprovat comprovats comprovau comprovava comprovaven comprovaves comprovavi comprovavo comprove comproveguem comproveguessa comproveguessen comproveguesses comprovegueu comprovegués comproveguéssom comproveguéssou comprovem comproven comproves comprovessa comprovessen comprovesses comprovessi comprovessin comprovessis comproveu comprovi comprovin comprovis comprovo comprovos comprovà comprovàiem comprovàrem comprovàreu comprovàs comprovàssem comprovàsseu comprovàssim comprovàssiu comprovàvem comprovàvets comprovàveu comprovàvom comprovés comprovéssem comprovésseu comprovéssim comprovéssiu comproví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
vérifier

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
comptable
Persona encarregada de portar la comptabilitat en un negoci.

comptador de cops n masc
compteur de coups

comptant /komˈtan/ /komˈtant/ /kumˈtan/ adj
comptant
Del diner en efectiu.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
compter
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.
(beisbol) Determinar, l'àrbitre principal, el nombre de boles i de strikes d'un batedor en un temps de bat.
compter sur
(intransitiu) Tenir confiança en algú, saber-se recolzat.

comptar els cops v
compter les coups

compte /ˈkom.te/ n masc
compte
Acte de comptar.
(beisbol) Acció i efecte de l'àrbitre principal de determinar el nombre de boles i strikes d'un batedor en un temps de bat.
attention
Cura, atenció.
addition compte
Suma de la quantitat a pagar.

compungir /kom.punˈd͡ʒi/ /kom.punˈd͡ʒiɾ/ /kum.punˈʒi/ alg ant bal centr compungeix compungeixa compungeixen compungeixes compungeixi compungeixin compungeixis compungeixo compungeixs compungesc compungesca compungesquen compungesques compungesqui compungesquin compungesquis compungia compungida compungides compungien compungies compungiguem compungiguera compungigueren compungigueres compungiguessen compungiguesses compungiguessin compungiguessis compungigueu compungigueva compungigueven compungigueves compungigué compungiguérem compungiguéreu compungigués compungiguéssem compungiguésseu compungiguéssim compungiguéssiu compungiguévem compungiguéveu compungim compungint compungir compungira compungiran compungirem compungiren compungires compungireu compungiria compungirien compungiries compungiriva compungiriven compungirives compungirà compungiràs compungiré compungiríem compungiríeu compungirívem compungiríveu compungisc compungisca compungisco compungiscos compungisquem compungisquen compungisques compungisqueu compungissa compungissen compungisses compungissi compungissin compungissis compungist compungit compungits compungiu compungiva compungiven compungives compungix compungixa compungixen compungixes compungixi compungixin compungixis compungixo compungixos compungí compungíem compungíets compungíeu compungírem compungíreu compungís compungíscon compungíssem compungísseu compungíssim compungíssiu compungíssom compungíssou compungívem compungíveu compungíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désoler

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
compas
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.
(petanca) Instrument per als amidaments utilitzat en cas que un obstacle impedeixi l'ús de la cinta mètrica.

comsevulla /ˌkɔm.seˈvu.ʎa/ /ˌkɔm.seˈβu.ʎa/ /ˌkɔm.səˈvu.jə/ /ˌkɔm.səˈvu.ʎə/ /ˌkɔm.səˈβu.ʎə/ adv
n'importe comment

comtal /komˈtaɫ/ /kumˈtaɫ/ adj
comtal

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
comté

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
comte

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
comtesse

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
communication

comunicació educativa n fem
communication éducative

comunicació manual n fem
communication gestuelle

comunicació no verbal n fem
communication non verbale

comunicació verbal n fem
communication verbale

comunicador /ko.mu.ni.kaˈðo/ /ko.mu.ni.kaˈðoɾ/ /ko.mu.ni.kəˈðo/ /ku.mu.ni.kəˈðo/ n masc
communicateur

comunicar /ko.mu.niˈka/ /ko.mu.niˈkaɾ/ /ku.mu.niˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comunic comunica comunicada comunicades comunicam comunicant comunicar comunicara comunicaran comunicarem comunicaren comunicares comunicareu comunicaria comunicarien comunicaries comunicarà comunicaràs comunicaré comunicaríem comunicaríeu comunicassen comunicasses comunicassin comunicassis comunicat comunicats comunicau comunicava comunicaven comunicaves comunico comunicà comunicàrem comunicàreu comunicàs comunicàssem comunicàsseu comunicàssim comunicàssiu comunicàvem comunicàveu comunique comuniquem comuniquen comuniques comuniquessen comuniquesses comuniquessin comuniquessis comuniqueu comuniqui comuniquin comuniquis comuniqués comuniquéssem comuniquésseu comuniquéssim comuniquéssiu comuniquí occ sept val v
communiquer
(transitiu) Transmetre, donar a conèixer.
être occupé
(intransitiu) Un telèfon, un interlocutor, tenir la línia ocupada.

comunir /ko.muˈni/ /ko.muˈniɾ/ /ku.muˈni/ alg ant bal centr comuneix comuneixa comuneixen comuneixes comuneixi comuneixin comuneixis comuneixo comuneixs comunesc comunesca comunesquen comunesques comunesqui comunesquin comunesquis comunia comunida comunides comunien comunies comuniguem comuniguera comunigueren comunigueres comuniguessen comuniguesses comuniguessin comuniguessis comunigueu comunigueva comunigueven comunigueves comunigué comuniguérem comuniguéreu comunigués comuniguéssem comuniguésseu comuniguéssim comuniguéssiu comuniguévem comuniguéveu comunim comunint comunir comunira comuniran comunirem comuniren comunires comunireu comuniria comunirien comuniries comuniriva comuniriven comunirives comunirà comuniràs comuniré comuniríem comuniríeu comunirívem comuniríveu comunisc comunisca comunisco comuniscos comunisquem comunisquen comunisques comunisqueu comunissa comunissen comunisses comunissi comunissin comunissis comunist comunit comunits comuniu comuniva comuniven comunives comunix comunixa comunixen comunixes comunixi comunixin comunixis comunixo comunixos comuní comuníem comuníets comuníeu comunírem comuníreu comunís comuníscon comuníssem comunísseu comuníssim comuníssiu comuníssom comuníssou comunívem comuníveu comuníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
convoquer

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
communisme

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
communiste
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
communiste
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
communauté
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comunitat d'aprenentatge n fem
communauté d'apprentissage

comunitat educativa n fem
communauté éducative

comunitat virtual n fem
communauté virtuelle

comunitat virtual d'aprenentatge n fem
communauté virtuelle d'apprentissage

comunió /ko.mu.niˈo/ /ku.mu.niˈo/ n fem
communion

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
comedie comédie

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
commun
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
Ordinari, típic.
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
commun
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
bassin
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
vieille fille
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).
creux
Cadascuna de les dues depressions a la cara on estan situats els ulls.

concani /koŋˈka.ni/ /kuŋˈka.ni/ n masc
konkani

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ bal conceba concebem conceben concebent concebera conceberen conceberes concebes concebessen concebesses concebessin concebessis concebeu concebi concebia concebien concebies concebin concebis concebo concebran concebre concebrem concebreu concebria concebrien concebries concebrà concebràs concebré concebríem concebríeu concebuda concebudes concebut concebuts concebé concebérem concebéreu concebés concebéssem concebésseu concebéssim concebéssiu concebí concebíem concebíeu concep conceps eiv occ sept v.cent val v
concevoir

concedir /kon.seˈði/ /kon.seˈðiɾ/ /kon.səˈði/ /kun.səˈði/ bal concedeix concedeixen concedeixes concedeixi concedeixin concedeixis concedeixo concedesc concedesqui concedesquin concedesquis concedia concedida concedides concedien concedies concediguem concedigueu concedim concedint concedir concedira concediran concedirem concediren concedires concedireu concediria concedirien concediries concedirà concediràs concediré concediríem concediríeu concedisc concedisca concedisquen concedisques concedissen concedisses concedissin concedissis concedit concedits concediu concedix concedixen concedixes concedixo concedí concedíem concedíeu concedírem concedíreu concedís concedíssem concedísseu concedíssim concedíssiu n-occ occ sept val v
concéder

concedir un gol v
accorder un but

concentració escolar n fem
regroupement d'écoles

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ alg ant bal cent concentr concentra concentrada concentrades concentraia concentraien concentraies concentram concentrant concentrar concentrara concentraran concentrarem concentraren concentrares concentrareu concentraria concentrarien concentraries concentrariva concentrariven concentrarives concentrarà concentraràs concentraré concentraríem concentraríeu concentrarívem concentraríveu concentrassen concentrasses concentrassin concentrassis concentrat concentrats concentrau concentrava concentraven concentraves concentravi concentravo concentre concentreguem concentreguessa concentreguessen concentreguesses concentregueu concentregués concentreguéssom concentreguéssou concentrem concentren concentres concentressa concentressen concentresses concentressi concentressin concentressis concentreu concentri concentrin concentris concentro concentros concentrs concentrà concentràiem concentràieu concentràrem concentràreu concentràs concentràssem concentràsseu concentràssim concentràssiu concentràvem concentràvets concentràveu concentràvom concentrés concentréssem concentrésseu concentréssim concentréssiu concentrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
serrer

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
conception

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
concept
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ adj
conceptuel

conceptualitzar /kon.sep.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈza/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent conceptualitz conceptualitza conceptualitzada conceptualitzades conceptualitzaia conceptualitzaien conceptualitzaies conceptualitzam conceptualitzant conceptualitzar conceptualitzara conceptualitzaran conceptualitzarem conceptualitzaren conceptualitzares conceptualitzareu conceptualitzaria conceptualitzarien conceptualitzaries conceptualitzariva conceptualitzariven conceptualitzarives conceptualitzarà conceptualitzaràs conceptualitzaré conceptualitzaríem conceptualitzaríeu conceptualitzarívem conceptualitzaríveu conceptualitzassen conceptualitzasses conceptualitzassin conceptualitzassis conceptualitzat conceptualitzats conceptualitzau conceptualitzava conceptualitzaven conceptualitzaves conceptualitzavi conceptualitzavo conceptualitze conceptualitzeguem conceptualitzeguessa conceptualitzeguessen conceptualitzeguesses conceptualitzegueu conceptualitzegués conceptualitzeguéssom conceptualitzeguéssou conceptualitzem conceptualitzen conceptualitzes conceptualitzessa conceptualitzessen conceptualitzesses conceptualitzessi conceptualitzessin conceptualitzessis conceptualitzeu conceptualitzi conceptualitzin conceptualitzis conceptualitzo conceptualitzos conceptualitzs conceptualitzà conceptualitzàiem conceptualitzàieu conceptualitzàrem conceptualitzàreu conceptualitzàs conceptualitzàssem conceptualitzàsseu conceptualitzàssim conceptualitzàssiu conceptualitzàvem conceptualitzàvets conceptualitzàveu conceptualitzàvom conceptualitzés conceptualitzéssem conceptualitzésseu conceptualitzéssim conceptualitzéssiu conceptualitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conceptualiser

conceptuar /kon.sep.tuˈa/ /kon.sep.tuˈaɾ/ /kon.səp.tuˈa/ /kun.səp.tuˈa/ alg bal conceptua conceptuada conceptuades conceptuam conceptuant conceptuar conceptuara conceptuaran conceptuarem conceptuaren conceptuares conceptuareu conceptuaria conceptuarien conceptuaries conceptuarà conceptuaràs conceptuaré conceptuaríem conceptuaríeu conceptuassen conceptuasses conceptuassin conceptuassis conceptuat conceptuats conceptuau conceptuava conceptuaven conceptuaves conceptue conceptuem conceptuen conceptues conceptuessen conceptuesses conceptuessin conceptuessis conceptueu conceptuo conceptuu conceptuà conceptuàrem conceptuàreu conceptuàs conceptuàssem conceptuàsseu conceptuàssim conceptuàssiu conceptuàvem conceptuàveu conceptués conceptuéssem conceptuésseu conceptuéssim conceptuéssiu conceptuí conceptuï conceptuïn conceptuïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
conceptualiser

conceptuosament /kon.sep.tuˌo.zaˈmen/ /kon.sep.tuˌo.zaˈment/ /kon.səp.tuˌo.zəˈment/ /kun.səp.tuˌo.zəˈmen/ adv
conceptuellement

concernir /kon.serˈni/ /kon.seɾˈni/ /kon.seɾˈniɾ/ /kon.səɾˈni/ /kun.sərˈni/ alg ant bal centr concerneix concerneixa concerneixen concerneixes concerneixi concerneixin concerneixis concerneixo concerneixs concernesc concernesca concernesquen concernesques concernesqui concernesquin concernesquis concernia concernida concernides concernien concernies concerniguem concerniguera concernigueren concernigueres concerniguessen concerniguesses concerniguessin concerniguessis concernigueu concernigueva concernigueven concernigueves concernigué concerniguérem concerniguéreu concernigués concerniguéssem concerniguésseu concerniguéssim concerniguéssiu concerniguévem concerniguéveu concernim concernint concernir concernira concerniran concernirem concerniren concernires concernireu concerniria concernirien concerniries concerniriva concerniriven concernirives concernirà concerniràs concerniré concerniríem concerniríeu concernirívem concerniríveu concernisc concernisca concernisco concerniscos concernisquem concernisquen concernisques concernisqueu concernissa concernissen concernisses concernissi concernissin concernissis concernist concernit concernits concerniu concerniva concerniven concernives concernix concernixa concernixen concernixes concernixi concernixin concernixis concernixo concernixos concerní concerníem concerníets concerníeu concernírem concerníreu concernís concerníscon concerníssem concernísseu concerníssim concerníssiu concerníssom concerníssou concernívem concerníveu concerníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
concerner

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
concert
Acord sobre una manera de gestionar recursos conjuntament.
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.
Espectacle musical adreçat al gran públic.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
concertina
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concili /konˈsi.ɫi/ /kunˈsi.ɫi/ n masc
concile

conciliar /kon.si.ɫiˈa/ /kon.si.ɫiˈaɾ/ /kun.si.ɫiˈa/ /kun.si.ɫiˈar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) concilia conciliada conciliades conciliam conciliant conciliar conciliara conciliaran conciliarem conciliaren conciliares conciliareu conciliaria conciliarien conciliaries conciliarà conciliaràs conciliaré conciliaríem conciliaríeu conciliassen conciliasses conciliassin conciliassis conciliat conciliats conciliau conciliava conciliaven conciliaves concilie conciliem concilien concilies conciliessen conciliesses conciliessin conciliessis concilieu concilii concilio concilià conciliàrem conciliàreu conciliàs conciliàssem conciliàsseu conciliàssim conciliàssiu conciliàvem conciliàveu conciliés conciliéssem conciliésseu conciliéssim conciliéssiu concilií conciliï conciliïn conciliïs occ sept val v
concilier
Acostar discrepàncies mitjançant el diàleg.

conciliarment /kon.si.ɫiˌarˈmen/ /kon.si.ɫiˌaɾˈmen/ /kon.si.ɫiˌaɾˈment/ /kun.si.ɫiˌarˈmen/ adv
conciliairement

concisament /konˌsi.zaˈmen/ /konˌsi.zaˈment/ /konˌsi.zəˈment/ /kunˌsi.zəˈmen/ adv
concisément

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ bal concloc concloem concloent concloeu concloga concloguem concloguen concloguera conclogueren conclogueres conclogues concloguessen concloguesses concloguessin concloguessis conclogueu conclogui concloguin concloguis conclogué concloguérem concloguéreu conclogués concloguéssem concloguésseu concloguéssim concloguéssiu concloguí conclosa concloses conclosos conclou conclouen conclouran concloure conclourem concloureu conclouria conclourien conclouries conclourà conclouràs conclouré conclouríem conclouríeu conclous concloíem concloíeu concloïa concloïen concloïes conclòs occ val v
conclure

conclusivament /koŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
enfin

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
conclusion

conco /ˈkoŋ.ko/ /ˈkoŋ.ku/ n masc
vieux garçon
(pejoratiu) Solter d’edat avançada.

concordantment /koŋ.korˌðamˈmen/ /koŋ.koɾˌðamˈmen/ /koŋ.koɾˌðamˈment/ /kuŋ.kurˌdamˈmen/ /kuŋ.kurˌðamˈmen/ adv
concordamment

concordar /koŋ.korˈða/ /koŋ.koɾˈða/ /koŋ.koɾˈðaɾ/ /kuŋ.kurˈda/ /kuŋ.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) concord concorda concordada concordades concordam concordant concordar concordara concordaran concordarem concordaren concordares concordareu concordaria concordarien concordaries concordarà concordaràs concordaré concordaríem concordaríeu concordassen concordasses concordassin concordassis concordat concordats concordau concordava concordaven concordaves concorde concordem concorden concordes concordessen concordesses concordessin concordessis concordeu concordi concordin concordis concordo concordà concordàrem concordàreu concordàs concordàssem concordàsseu concordàssim concordàssiu concordàvem concordàveu concordés concordéssem concordésseu concordéssim concordéssiu concordí occ sept val v
concilier concorder
(intransitiu) Estar en concordança, en correspondència o en conformitat.

concordement /koŋˌkɔr.ðeˈmen/ /koŋˌkɔɾ.ðeˈmen/ /koŋˌkɔɾ.ðeˈment/ /koŋˌkɔɾ.ðəˈment/ /kuŋˌkɔr.dəˈmen/ /kuŋˌkɔr.ðəˈmen/ adv
concordamment

concoïdal /koŋ.ko.iˈðaɫ/ /kuŋ.ku.iˈðaɫ/ adj
conchoïdal

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
concret

concretament /koŋˌkɾe.taˈmen/ /koŋˌkɾe.taˈment/ /koŋˌkɾe.təˈment/ /kuŋˌkɾe.təˈmen/ adv
concrètement

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
concubine

concupiscentment /koŋ.ku.pisˌsemˈment/ /koŋ.ku.piˌsemˈmen/ /koŋ.ku.piˌsemˈment/ /kuŋ.ku.pisˌsemˈmen/ /kuŋ.ku.piˌsemˈmen/ adv
concupiscente

concurrentment /koŋ.kuˌremˈmen/ /koŋ.kuˌremˈment/ /kuŋ.kuˌremˈmen/ adv
concurremment

concurrència /koŋ.kuˈrɛn.si.a/ /kuŋ.kuˈrɛn.si.ə/ n fem
concours

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
concours

concèntric /konˈsɛn.tɾik/ /kunˈsɛn.tɾik/ adj
concentrique

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
concorde

concórrer /koŋˈko.re/ /koŋˈko.reɾ/ /koŋˈko.rə/ /kuŋˈko.rə/ bal concorr concorre concorreguda concorregudes concorreguem concorreguera concorregueren concorregueres concorreguessen concorreguesses concorreguessin concorreguessis concorregueu concorregut concorreguts concorregué concorreguérem concorreguéreu concorregués concorreguéssem concorreguésseu concorreguéssim concorreguéssiu concorreguí concorrem concorren concorrent concorreran concorrerem concorrereu concorreria concorrerien concorreries concorrerà concorreràs concorreré concorreríem concorreríeu concorres concorreu concorri concorria concorrien concorries concorrin concorris concorro concorrs concorríem concorríeu concórrec concórrega concórreguen concórregues concórrer eiv occ sept v.cent val v
concourir

condecoració /kon.de.ko.ɾa.siˈo/ /kun.də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
décoration

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
damnation

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) condemn condemna condemnada condemnades condemnam condemnant condemnar condemnara condemnaran condemnarem condemnaren condemnares condemnareu condemnaria condemnarien condemnaries condemnarà condemnaràs condemnaré condemnaríem condemnaríeu condemnassen condemnasses condemnassin condemnassis condemnat condemnats condemnau condemnava condemnaven condemnaves condemne condemnem condemnen condemnes condemnessen condemnesses condemnessin condemnessis condemneu condemni condemnin condemnis condemno condemnà condemnàrem condemnàreu condemnàs condemnàssem condemnàsseu condemnàssim condemnàssiu condemnàvem condemnàveu condemnés condemnéssem condemnésseu condemnéssim condemnéssiu condemní occ sept val v
condamner

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) condens condensa condensada condensades condensam condensant condensar condensara condensaran condensarem condensaren condensares condensareu condensaria condensarien condensaries condensarà condensaràs condensaré condensaríem condensaríeu condensassen condensasses condensassin condensassis condensat condensats condensau condensava condensaven condensaves condense condensem condensen condenses condensessen condensesses condensessin condensessis condenseu condensi condensin condensis condenso condensà condensàrem condensàreu condensàs condensàssem condensàsseu condensàssim condensàssiu condensàvem condensàveu condensés condenséssem condensésseu condenséssim condenséssiu condensí occ sept val v
condenser

condescendir /kon.de.senˈdi/ /kon.de.senˈdiɾ/ /kon.dəs.sənˈdi/ /kun.də.sənˈdi/ /kun.dəs.sənˈdi/ bal condescendeix condescendeixen condescendeixes condescendeixi condescendeixin condescendeixis condescendeixo condescendesc condescendesqui condescendesquin condescendesquis condescendia condescendida condescendides condescendien condescendies condescendiguem condescendigueu condescendim condescendint condescendir condescendira condescendiran condescendirem condescendiren condescendires condescendireu condescendiria condescendirien condescendiries condescendirà condescendiràs condescendiré condescendiríem condescendiríeu condescendisc condescendisca condescendisquen condescendisques condescendissen condescendisses condescendissin condescendissis condescendit condescendits condescendiu condescendix condescendixen condescendixes condescendixo condescendí condescendíem condescendíeu condescendírem condescendíreu condescendís condescendíssem condescendísseu condescendíssim condescendíssiu n-occ occ sept val v
condescendre

condicionadament /kon.di.si.oˌna.ðaˈmen/ /kon.di.si.oˌna.ðaˈment/ /kon.di.si.oˌna.ðəˈment/ /kun.di.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
conditionnellement

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
conditionnel
Provisional, en funció d'alguna cosa.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n masc
conditionnel
Temps verbal, també anomenat potencial.

condicionalment /kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
conditionnellement

condicionament n masc
conditionnement

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
condition
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condignament /konˌdiŋ.naˈmen/ /konˌdiŋ.nəˈment/ /konˌdiɡ.naˈmen/ /konˌdiɡ.naˈment/ /kunˌdiŋ.nəˈmen/ adv
condignement

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
condiment

condimentar /kon.di.menˈta/ /kon.di.menˈtaɾ/ /kun.di.mənˈta/ alg ant bal cent condiment condimenta condimentada condimentades condimentaia condimentaien condimentaies condimentam condimentant condimentar condimentara condimentaran condimentarem condimentaren condimentares condimentareu condimentaria condimentarien condimentaries condimentariva condimentariven condimentarives condimentarà condimentaràs condimentaré condimentaríem condimentaríeu condimentarívem condimentaríveu condimentassen condimentasses condimentassin condimentassis condimentat condimentats condimentau condimentava condimentaven condimentaves condimentavi condimentavo condimente condimenteguem condimenteguessa condimenteguessen condimenteguesses condimentegueu condimentegués condimenteguéssom condimenteguéssou condimentem condimenten condimentes condimentessa condimentessen condimentesses condimentessi condimentessin condimentessis condimenteu condimenti condimentin condimentis condimento condimentos condiments condimentà condimentàiem condimentàieu condimentàrem condimentàreu condimentàs condimentàssem condimentàsseu condimentàssim condimentàssiu condimentàvem condimentàvets condimentàveu condimentàvom condimentés condimentéssem condimentésseu condimentéssim condimentéssiu condimentí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
condimenter

condolir-se /kon.doˈɫiɾ.se/ /kon.doˈɫiɾ.sə/ /kun.du.ɫirˈsə/ /kun.duˈɫir.sə/ alg ant bal centr condoleix condoleixa condoleixen condoleixes condoleixi condoleixin condoleixis condoleixo condoleixs condolesc condolesca condolesquen condolesques condolesqui condolesquin condolesquis condolia condolida condolides condolien condolies condoliguem condoliguera condoligueren condoligueres condoliguessen condoliguesses condoliguessin condoliguessis condoligueu condoligueva condoligueven condoligueves condoligué condoliguérem condoliguéreu condoligués condoliguéssem condoliguésseu condoliguéssim condoliguéssiu condoliguévem condoliguéveu condolim condolint condolir condolira condoliran condolirem condoliren condolires condolireu condoliria condolirien condoliries condoliriva condoliriven condolirives condolirà condoliràs condoliré condoliríem condoliríeu condolirívem condoliríveu condolisc condolisca condolisco condoliscos condolisquem condolisquen condolisques condolisqueu condolissa condolissen condolisses condolissi condolissin condolissis condolist condolit condolits condoliu condoliva condoliven condolives condolix condolixa condolixen condolixes condolixi condolixin condolixis condolixo condolixos condolí condolíem condolíets condolíeu condolírem condolíreu condolís condolíscon condolíssem condolísseu condolíssim condolíssiu condolíssom condolíssou condolívem condolíveu condolíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
compatir

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
préservatif
(col·loquial) preservatiu

condormir /kon.dorˈmi/ /kon.doɾˈmi/ /kon.doɾˈmiɾ/ /kun.durˈmi/ alg bal condorm condorma condormen condormes condormi condormia condormida condormides condormien condormies condormiguem condormigueu condormim condormin condormint condormir condormira condormiran condormirem condormiren condormires condormireu condormiria condormirien condormiries condormirà condormiràs condormiré condormiríem condormiríeu condormis condormissen condormisses condormissin condormissis condormit condormits condormiu condormo condorms condormí condormíem condormíeu condormírem condormíreu condormís condormíssem condormísseu condormíssim condormíssiu eiv occ sept v.cent val v
assoupir

conducció n fem
conduction

conducta /konˈduk.ta/ /konˈduk.tə/ /kunˈduk.tə/ n fem
conduite

conducte ejaculador n masc
canal éjaculateur

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ n masc
béhaviorisme

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
conducteur
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conduire
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
connaissance
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

coneixement previ n masc
connaissance antérieure

confabular /koɱ.fa.buˈɫaɾ/ /koɱ.fa.βuˈɫa/ /koɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) confabul confabula confabulada confabulades confabulam confabulant confabular confabulara confabularan confabularem confabularen confabulares confabulareu confabularia confabularien confabularies confabularà confabularàs confabularé confabularíem confabularíeu confabulassen confabulasses confabulassin confabulassis confabulat confabulats confabulau confabulava confabulaven confabulaves confabule confabulem confabulen confabules confabulessen confabulesses confabulessin confabulessis confabuleu confabuli confabulin confabulis confabulo confabulà confabulàrem confabulàreu confabulàs confabulàssem confabulàsseu confabulàssim confabulàssiu confabulàvem confabulàveu confabulés confabuléssem confabulésseu confabuléssim confabuléssiu confabulí occ sept val v
comploter

confeccionar /koɱ.fek.si.oˈna/ /koɱ.fek.si.oˈnaɾ/ /kuɱ.fək.si.uˈna/ alg ant bal cent confeccion confecciona confeccionada confeccionades confeccionaia confeccionaien confeccionaies confeccionam confeccionant confeccionar confeccionara confeccionaran confeccionarem confeccionaren confeccionares confeccionareu confeccionaria confeccionarien confeccionaries confeccionariva confeccionariven confeccionarives confeccionarà confeccionaràs confeccionaré confeccionaríem confeccionaríeu confeccionarívem confeccionaríveu confeccionassen confeccionasses confeccionassin confeccionassis confeccionat confeccionats confeccionau confeccionava confeccionaven confeccionaves confeccionavi confeccionavo confeccione confeccioneguem confeccioneguessa confeccioneguessen confeccioneguesses confeccionegueu confeccionegués confeccioneguéssom confeccioneguéssou confeccionem confeccionen confecciones confeccionessa confeccionessen confeccionesses confeccionessi confeccionessin confeccionessis confeccioneu confeccioni confeccionin confeccionis confecciono confeccionos confeccions confeccionà confeccionàiem confeccionàieu confeccionàrem confeccionàreu confeccionàs confeccionàssem confeccionàsseu confeccionàssim confeccionàssiu confeccionàvem confeccionàvets confeccionàveu confeccionàvom confeccionés confeccionéssem confeccionésseu confeccionéssim confeccionéssiu confeccioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confectionner

confecció /koɱ.fek.siˈo/ /koɱ.fək.siˈo/ /kuɱ.fək.siˈo/ n fem
confection

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
confédération

confegir /koɱ.feˈd͡ʒi/ /koɱ.feˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.feˈʒi/ /koɱ.fəˈʒi/ /kuɱ.fəˈʒi/ alg bal confegeix confegeixen confegeixes confegeixi confegeixin confegeixis confegeixo confegeixs confegesc confegesca confegesquen confegesques confegesqui confegesquin confegesquis confegia confegida confegides confegien confegies confegiguem confegigueu confegim confegint confegir confegira confegiran confegirem confegiren confegires confegireu confegiria confegirien confegiries confegirà confegiràs confegiré confegiríem confegiríeu confegisc confegisca confegisquen confegisques confegissen confegisses confegissin confegissis confegit confegits confegiu confegix confegixen confegixes confegixo confegí confegíem confegíeu confegírem confegíreu confegís confegíssem confegísseu confegíssim confegíssiu config configen configes configi configin configis confija eiv mall n-occ occ sept v.cent val v
épeler

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ alg ant bal centr confereix confereixa confereixen confereixes confereixi confereixin confereixis confereixo confereixs conferesc conferesca conferesquen conferesques conferesqui conferesquin conferesquis conferia conferida conferides conferien conferies conferiguem conferiguera conferigueren conferigueres conferiguessen conferiguesses conferiguessin conferiguessis conferigueu conferigueva conferigueven conferigueves conferigué conferiguérem conferiguéreu conferigués conferiguéssem conferiguésseu conferiguéssim conferiguéssiu conferiguévem conferiguéveu conferim conferint conferir conferira conferiran conferirem conferiren conferires conferireu conferiria conferirien conferiries confeririva confeririven conferirives conferirà conferiràs conferiré conferiríem conferiríeu conferirívem conferiríveu conferisc conferisca conferisco conferiscos conferisquem conferisquen conferisques conferisqueu conferissa conferissen conferisses conferissi conferissin conferissis conferist conferit conferits conferiu conferiva conferiven conferives conferix conferixa conferixen conferixes conferixi conferixin conferixis conferixo conferixos conferí conferíem conferíets conferíeu conferírem conferíreu conferís conferíscon conferíssem conferísseu conferíssim conferíssiu conferíssom conferíssou conferívem conferíveu conferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conférer
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.
Concedir o donar algunes coses, com dignitats, treball, etc.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
conférence

conferència de premsa n fem
conférence de presse

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confessa confessada confessades confessam confessant confessar confessara confessaran confessarem confessaren confessares confessareu confessaria confessarien confessaries confessarà confessaràs confessaré confessaríem confessaríeu confessassen confessasses confessassin confessassis confessat confessats confessau confessava confessaven confessaves confesse confessem confessen confesses confessessen confessesses confessessin confessessis confesseu confessi confessin confessis confesso confessà confessàrem confessàreu confessàs confessàssem confessàsseu confessàssim confessàssiu confessàvem confessàveu confessés confesséssem confessésseu confesséssim confesséssiu confessí confés occ sept val v
confesser avouer

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
confession

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
confiance
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
Seguretat que algú té en si mateix.
confiança
Familiaritat que es té en el tracte amb una persona o un animal.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ alg bal confia confiada confiades confiam confiant confiar confiara confiaran confiarem confiaren confiares confiareu confiaria confiarien confiaries confiarà confiaràs confiaré confiaríem confiaríeu confiassen confiasses confiassin confiassis confiat confiats confiau confiava confiaven confiaves confie confiem confien confies confiessen confiesses confiessin confiessis confieu confii confio confià confiàrem confiàreu confiàs confiàssem confiàsseu confiàssim confiàssiu confiàvem confiàveu confiés confiéssem confiésseu confiéssim confiéssiu confií confiï confiïn confiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
faire confiance confier
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
confidentiel

confidencialment /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈmen/ /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈment/ /koɱ.fi.ðən.siˌaɫˈment/ /kuɱ.fi.ðən.siˌaɫˈmen/ adv
confidentiellement

confidentment /koɱ.fiˌðemˈmen/ /koɱ.fiˌðemˈment/ /kuɱ.fiˌðemˈmen/ adv
confidemment

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
confinement

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confina confinada confinades confinam confinant confinar confinara confinaran confinarem confinaren confinares confinareu confinaria confinarien confinaries confinarà confinaràs confinaré confinaríem confinaríeu confinassen confinasses confinassin confinassis confinat confinats confinau confinava confinaven confinaves confine confinem confinen confines confinessen confinesses confinessin confinessis confineu confini confinin confinis confino confinà confinàrem confinàreu confinàs confinàssem confinàsseu confinàssim confinàssiu confinàvem confinàveu confinés confinéssem confinésseu confinéssim confinéssiu confiní confín occ sept val v
confiner

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confirm confirma confirmada confirmades confirmam confirmant confirmar confirmara confirmaran confirmarem confirmaren confirmares confirmareu confirmaria confirmarien confirmaries confirmarà confirmaràs confirmaré confirmaríem confirmaríeu confirmassen confirmasses confirmassin confirmassis confirmat confirmats confirmau confirmava confirmaven confirmaves confirme confirmem confirmen confirmes confirmessen confirmesses confirmessin confirmessis confirmeu confirmi confirmin confirmis confirmo confirmà confirmàrem confirmàreu confirmàs confirmàssem confirmàsseu confirmàssim confirmàssiu confirmàvem confirmàveu confirmés confirméssem confirmésseu confirméssim confirméssiu confirmí occ sept val v
confirmer
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

confit /koɱˈfit/ /kuɱˈfit/ n masc
confit
Petites boletes de sucre de colors aromatitzades amb anís, que es fan servir per decorar pastissos.
Menjar de carn cuinat amb greix i vinagre.

confitar /koɱ.fiˈta/ /koɱ.fiˈtaɾ/ /kuɱ.fiˈta/ alg ant bal cent confit confita confitada confitades confitaia confitaien confitaies confitam confitant confitar confitara confitaran confitarem confitaren confitares confitareu confitaria confitarien confitaries confitariva confitariven confitarives confitarà confitaràs confitaré confitaríem confitaríeu confitarívem confitaríveu confitassen confitasses confitassin confitassis confitat confitats confitau confitava confitaven confitaves confitavi confitavo confite confiteguem confiteguessa confiteguessen confiteguesses confitegueu confitegués confiteguéssom confiteguéssou confitem confiten confites confitessa confitessen confitesses confitessi confitessin confitessis confiteu confiti confitin confitis confito confitos confits confità confitàiem confitàieu confitàrem confitàreu confitàs confitàssem confitàsseu confitàssim confitàssiu confitàvem confitàvets confitàveu confitàvom confités confitéssem confitésseu confitéssim confitéssiu confití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confire

confiter /koɱ.fiˈte/ /koɱ.fiˈteɾ/ /kuɱ.fiˈte/ n masc
confiseur

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
confluent

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
conflit

conflicte de classes n masc
conflit de classes

conflictualitat /koɱ.fɫik.tu.a.ɫiˈtat/ /koɱ.fɫik.tu.ə.ɫiˈtat/ /kuɱ.fɫik.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
conflictualité

confluir /koɱ.fɫuˈi/ /koɱ.fɫuˈiɾ/ /kuɱ.fɫuˈi/ alg bal conflueix conflueixen conflueixes conflueixi conflueixin conflueixis conflueixo conflueixs confluesc confluesca confluesquen confluesques confluesqui confluesquin confluesquis confluint confluir confluiran confluirem confluireu confluiria confluirien confluiries confluirà confluiràs confluiré confluiríem confluiríeu confluí confluíem confluíeu confluírem confluíreu confluís confluíssem confluísseu confluíssim confluíssiu confluïa confluïda confluïdes confluïen confluïes confluïguem confluïgueu confluïm confluïra confluïren confluïres confluïsc confluïsca confluïsquen confluïsques confluïssen confluïsses confluïssin confluïssis confluït confluïts confluïu confluïx confluïxen confluïxes confluïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confluer

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
confluence

confondre /koɱˈfon.dɾe/ /koɱˈfon.dɾə/ /kuɱˈfon.dɾə/ bal confon confonc confondran confondre confondrem confondreu confondria confondrien confondries confondrà confondràs confondré confondríem confondríeu confonem confonen confonent confoneu confonga confonguem confonguen confonguera confongueren confongueres confongues confonguessen confonguesses confonguessin confonguessis confongueu confongui confonguin confonguis confongué confonguérem confonguéreu confongués confonguéssem confonguésseu confonguéssim confonguéssiu confonguí confonia confonien confonies confons confoníem confoníeu confosa confoses confosos confós eiv occ v.cent val v
confondre

conformar /koɱ.forˈma/ /koɱ.foɾˈma/ /koɱ.foɾˈmaɾ/ /kuɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conform conforma conformada conformades conformam conformant conformar conformara conformaran conformarem conformaren conformares conformareu conformaria conformarien conformaries conformarà conformaràs conformaré conformaríem conformaríeu conformassen conformasses conformassin conformassis conformat conformats conformau conformava conformaven conformaves conforme conformem conformen conformes conformessen conformesses conformessin conformessis conformeu conformi conformin conformis conformo conformà conformàrem conformàreu conformàs conformàssem conformàsseu conformàssim conformàssiu conformàvem conformàveu conformés conforméssem conformésseu conforméssim conforméssiu conformí occ sept val v
conformer
Fer conforme, ésser conforme, a una llei, a un principi, a una norma, al costum.

conforme /koɱˈfoɾ.me/ /koɱˈfoɾ.mə/ /kuɱˈfor.mə/ adv
conformément

conformement /koɱˌfor.meˈmen/ /koɱˌfoɾ.meˈmen/ /koɱˌfoɾ.meˈment/ /koɱˌfoɾ.məˈment/ /kuɱˌfor.məˈmen/ adv
conformité

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
conformité
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
réconfort
Acció de confortar, de donar força i coratge en moment de desassossec.
confort
Absència d'incomoditats.

confortablement /koɱ.forˌtab.bɫeˈmen/ /koɱ.foɾˌta.bɫeˈment/ /koɱ.foɾˌta.βɫeˈmen/ /koɱ.foɾˌtab.bɫəˈment/ /kuɱ.furˌta.βɫəˈmen/ /kuɱ.furˌtab.bɫəˈmen/ adv
confortablement

confortar /koɱ.forˈta/ /koɱ.foɾˈta/ /koɱ.foɾˈtaɾ/ /kuɱ.furˈta/ alg ant bal cent confort conforta confortada confortades confortaia confortaien confortaies confortam confortant confortar confortara confortaran confortarem confortaren confortares confortareu confortaria confortarien confortaries confortariva confortariven confortarives confortarà confortaràs confortaré confortaríem confortaríeu confortarívem confortaríveu confortassen confortasses confortassin confortassis confortat confortats confortau confortava confortaven confortaves confortavi confortavo conforte conforteguem conforteguessa conforteguessen conforteguesses confortegueu confortegués conforteguéssom conforteguéssou confortem conforten confortes confortessa confortessen confortesses confortessi confortessin confortessis conforteu conforti confortin confortis conforto confortos conforts confortà confortàiem confortàieu confortàrem confortàreu confortàs confortàssem confortàsseu confortàssim confortàssiu confortàvem confortàvets confortàveu confortàvom confortés confortéssem confortésseu confortéssim confortéssiu confortí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conforter

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
confrérie

confraternitzar /koɱ.fɾa.ter.niˈd͡za/ /koɱ.fɾa.teɾ.niˈza/ /koɱ.fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /koɱ.fɾə.təɾ.niˈd͡za/ /kuɱ.fɾə.tər.niˈd͡za/ alg ant bal cent confraternitz confraternitza confraternitzada confraternitzades confraternitzaia confraternitzaien confraternitzaies confraternitzam confraternitzant confraternitzar confraternitzara confraternitzaran confraternitzarem confraternitzaren confraternitzares confraternitzareu confraternitzaria confraternitzarien confraternitzaries confraternitzariva confraternitzariven confraternitzarives confraternitzarà confraternitzaràs confraternitzaré confraternitzaríem confraternitzaríeu confraternitzarívem confraternitzaríveu confraternitzassen confraternitzasses confraternitzassin confraternitzassis confraternitzat confraternitzats confraternitzau confraternitzava confraternitzaven confraternitzaves confraternitzavi confraternitzavo confraternitze confraternitzeguem confraternitzeguessa confraternitzeguessen confraternitzeguesses confraternitzegueu confraternitzegués confraternitzeguéssom confraternitzeguéssou confraternitzem confraternitzen confraternitzes confraternitzessa confraternitzessen confraternitzesses confraternitzessi confraternitzessin confraternitzessis confraternitzeu confraternitzi confraternitzin confraternitzis confraternitzo confraternitzos confraternitzs confraternitzà confraternitzàiem confraternitzàieu confraternitzàrem confraternitzàreu confraternitzàs confraternitzàssem confraternitzàsseu confraternitzàssim confraternitzàssiu confraternitzàvem confraternitzàvets confraternitzàveu confraternitzàvom confraternitzés confraternitzéssem confraternitzésseu confraternitzéssim confraternitzéssiu confraternitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confraterniser

confusament /koɱˌfu.zaˈmen/ /koɱˌfu.zaˈment/ /koɱˌfu.zəˈment/ /kuɱˌfu.zəˈmen/ adv
confusément

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
confusion
Identificació incorrecta d'una cosa.

confutar /koɱ.fuˈta/ /koɱ.fuˈtaɾ/ /kuɱ.fuˈta/ alg ant bal cent confut confuta confutada confutades confutaia confutaien confutaies confutam confutant confutar confutara confutaran confutarem confutaren confutares confutareu confutaria confutarien confutaries confutariva confutariven confutarives confutarà confutaràs confutaré confutaríem confutaríeu confutarívem confutaríveu confutassen confutasses confutassin confutassis confutat confutats confutau confutava confutaven confutaves confutavi confutavo confute confuteguem confuteguessa confuteguessen confuteguesses confutegueu confutegués confuteguéssom confuteguéssou confutem confuten confutes confutessa confutessen confutesses confutessi confutessin confutessis confuteu confuti confutin confutis confuto confutos confuts confutà confutàiem confutàieu confutàrem confutàreu confutàs confutàssem confutàsseu confutàssim confutàssiu confutàvem confutàvets confutàveu confutàvom confutés confutéssem confutésseu confutéssim confutéssiu confutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
confuter

conga /ˈkoŋ.ɡa/ /ˈkoŋ.ɡə/ n fem
conga
Instrument membranòfon de percussió d'origen hispanoamericà, format per dos tambors de cos allargat i una sola pell, que es toca amb les mans o amb baquetes.
Ball popular cubà en el que la gent forma una filera acompanyats d'un ritme de tambors.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
congélateur congélo

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent congel congela congelada congelades congelaia congelaien congelaies congelam congelant congelar congelara congelaran congelarem congelaren congelares congelareu congelaria congelarien congelaries congelariva congelariven congelarives congelarà congelaràs congelaré congelaríem congelaríeu congelarívem congelaríveu congelassen congelasses congelassin congelassis congelat congelats congelau congelava congelaven congelaves congelavi congelavo congele congeleguem congeleguessa congeleguessen congeleguesses congelegueu congelegués congeleguéssom congeleguéssou congelem congelen congeles congelessa congelessen congelesses congelessi congelessin congelessis congeleu congeli congelin congelis congelo congelos congels congelà congelàiem congelàieu congelàrem congelàreu congelàs congelàssem congelàsseu congelàssim congelàssiu congelàvem congelàvets congelàveu congelàvom congelés congeléssem congelésseu congeléssim congeléssiu congelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
geler
Posar a menys de zero graus.

conglomerar /koŋ.ɡɫo.meˈɾa/ /koŋ.ɡɫo.meˈɾaɾ/ /koŋ.ɡɫo.məˈɾa/ /kuŋ.ɡɫu.məˈɾa/ alg ant bal cent conglomer conglomera conglomerada conglomerades conglomeraia conglomeraien conglomeraies conglomeram conglomerant conglomerar conglomerara conglomeraran conglomerarem conglomeraren conglomerares conglomerareu conglomeraria conglomerarien conglomeraries conglomerariva conglomerariven conglomerarives conglomerarà conglomeraràs conglomeraré conglomeraríem conglomeraríeu conglomerarívem conglomeraríveu conglomerassen conglomerasses conglomerassin conglomerassis conglomerat conglomerats conglomerau conglomerava conglomeraven conglomeraves conglomeravi conglomeravo conglomere conglomereguem conglomereguessa conglomereguessen conglomereguesses conglomeregueu conglomeregués conglomereguéssom conglomereguéssou conglomerem conglomeren conglomeres conglomeressa conglomeressen conglomeresses conglomeressi conglomeressin conglomeressis conglomereu conglomeri conglomerin conglomeris conglomero conglomeros conglomers conglomerà conglomeràiem conglomeràieu conglomeràrem conglomeràreu conglomeràs conglomeràssem conglomeràsseu conglomeràssim conglomeràssiu conglomeràvem conglomeràvets conglomeràveu conglomeràvom conglomerés conglomeréssem conglomerésseu conglomeréssim conglomeréssiu conglomerí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conglomérer

conglutinar /koŋ.glu.tiˈna/ /koŋ.glu.tiˈnaɾ/ /kuŋ.glu.tiˈna/ alg ant bal cent conglutina conglutinada conglutinades conglutinaia conglutinaien conglutinaies conglutinam conglutinant conglutinar conglutinara conglutinaran conglutinarem conglutinaren conglutinares conglutinareu conglutinaria conglutinarien conglutinaries conglutinariva conglutinariven conglutinarives conglutinarà conglutinaràs conglutinaré conglutinaríem conglutinaríeu conglutinarívem conglutinaríveu conglutinassen conglutinasses conglutinassin conglutinassis conglutinat conglutinats conglutinau conglutinava conglutinaven conglutinaves conglutinavi conglutinavo conglutine conglutineguem conglutineguessa conglutineguessen conglutineguesses conglutinegueu conglutinegués conglutineguéssom conglutineguéssou conglutinem conglutinen conglutines conglutinessa conglutinessen conglutinesses conglutinessi conglutinessin conglutinessis conglutineu conglutini conglutinin conglutinis conglutino conglutinos conglutinà conglutinàiem conglutinàieu conglutinàrem conglutinàreu conglutinàs conglutinàssem conglutinàsseu conglutinàssim conglutinàssiu conglutinàvem conglutinàvets conglutinàveu conglutinàvom conglutinés conglutinéssem conglutinésseu conglutinéssim conglutinéssiu conglutiní conglutín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conglutiner

congoixa /koŋˈɡo.ʃa/ /koŋˈɡo.ʃə/ /koŋˈɡoj.ʃa/ /kuŋˈɡo.ʃə/ n fem
chagrin

congratular /koŋ.ɡɾa.tuˈɫa/ /koŋ.ɡɾa.tuˈɫaɾ/ /koŋ.ɡɾə.tuˈɫa/ /kuŋ.ɡɾə.tuˈɫa/ alg ant bal cent congratul congratula congratulada congratulades congratulaia congratulaien congratulaies congratulam congratulant congratular congratulara congratularan congratularem congratularen congratulares congratulareu congratularia congratularien congratularies congratulariva congratulariven congratularives congratularà congratularàs congratularé congratularíem congratularíeu congratularívem congratularíveu congratulassen congratulasses congratulassin congratulassis congratulat congratulats congratulau congratulava congratulaven congratulaves congratulavi congratulavo congratule congratuleguem congratuleguessa congratuleguessen congratuleguesses congratulegueu congratulegués congratuleguéssom congratuleguéssou congratulem congratulen congratules congratulessa congratulessen congratulesses congratulessi congratulessin congratulessis congratuleu congratuli congratulin congratulis congratulo congratulos congratuls congratulà congratulàiem congratulàieu congratulàrem congratulàreu congratulàs congratulàssem congratulàsseu congratulàssim congratulàssiu congratulàvem congratulàvets congratulàveu congratulàvom congratulés congratuléssem congratulésseu congratuléssim congratuléssiu congratulí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
congratuler

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ n masc
congre
Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congre dolç n masc
congre bec-fin

congre pintat n masc
serpenton miro

congre roig n masc
congre des Baléares

congregació /koŋ.gɾe.ɣa.siˈo/ /kuŋ.gɾə.ɣə.siˈo/ n fem
congrégation

congregar /koŋ.ɡɾeˈɣa/ /koŋ.ɡɾeˈɣaɾ/ /koŋ.ɡɾəˈɣa/ /kuŋ.ɡɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) congreg congrega congregada congregades congregam congregant congregar congregara congregaran congregarem congregaren congregares congregareu congregaria congregarien congregaries congregarà congregaràs congregaré congregaríem congregaríeu congregassen congregasses congregassin congregassis congregat congregats congregau congregava congregaven congregaves congrego congregue congreguem congreguen congregues congreguessen congreguesses congreguessin congreguessis congregueu congregui congreguin congreguis congregués congreguéssem congreguésseu congreguéssim congreguéssiu congreguí congregà congregàrem congregàreu congregàs congregàssem congregàsseu congregàssim congregàssiu congregàvem congregàveu occ sept val v
rassembler

congruentment /koŋ.ɡɾuˌemˈmen/ /koŋ.ɡɾuˌemˈment/ /kuŋ.ɡɾuˌemˈmen/ adv
congruente

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
congrès
Reunió o assemblea de persones amb relació a algun afer.
Parlament o cambra de representació política.
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ congènita adj masc
congénital

conhortar /ko.norˈta/ /ko.noɾˈta/ /ko.noɾˈtaɾ/ /ku.nurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conhort conhorta conhortada conhortades conhortam conhortant conhortar conhortara conhortaran conhortarem conhortaren conhortares conhortareu conhortaria conhortarien conhortaries conhortarà conhortaràs conhortaré conhortaríem conhortaríeu conhortassen conhortasses conhortassin conhortassis conhortat conhortats conhortau conhortava conhortaven conhortaves conhorte conhortem conhorten conhortes conhortessen conhortesses conhortessin conhortessis conhorteu conhorti conhortin conhortis conhorto conhortà conhortàrem conhortàreu conhortàs conhortàssem conhortàsseu conhortàssim conhortàssiu conhortàvem conhortàveu conhortés conhortéssem conhortésseu conhortéssim conhortéssiu conhortí occ sept val v
consoler
Animar o exhortar algú que està abatut.
se consoler
(pronominal) Consolar-se o conformar-se.

conidioma /ko.ni.ðiˈo.ma/ /ko.ni.ðiˈo.mə/ /ku.ni.ðiˈo.mə/ n masc
?

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
lapin
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).
macreuse
Tall del muscle de les potes d’un boví, nerviüt i melós en cocció lenta.

conill de bosc n masc
lapin de garenne

conill porquí n masc
cochon d'Inde

conillada /ko.niˈʎa.ða/ /ko.niˈʎa.ðə/ /ku.niˈja.ðə/ /ku.niˈʎa.ðə/ n fem
portée

conillar /ko.niˈʎa/ /ko.niˈʎaɾ/ /ku.niˈja/ /ku.niˈʎa/ n masc
clapier
Corral per la cria de conills.

conillar /ko.niˈʎa/ /ko.niˈʎaɾ/ /ku.niˈja/ /ku.niˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. conilla conillada conillades conillant conillar conillara conillaran conillarem conillaren conillares conillareu conillaria conillarien conillaries conillarà conillaràs conillaré conillaríem conillaríeu conillassen conillasses conillat conillats conillava conillaven conillaves conille conillem conillen conilles conillessen conillesses conillessin conillessis conilleu conilli conillin conillis conillo conillà conillàrem conillàreu conillàssem conillàsseu conillàvem conillàveu conillés conilléssem conillésseu conilléssim conilléssiu conillí occ sept val val (1) v
lapiner
Parir la conilla.

coniller /ko.niˈʎe/ /ko.niˈʎeɾ/ /ku.niˈje/ /ku.niˈʎe/ n masc
griffon
Gos que caça conills.

conjectura /kon.d͡ʒekˈtu.ɾa/ /kuɲ.ʒəkˈtu.ɾə/ n fem
conjecture

conjecturalment /koɲ.d͡ʒek.tuˌɾaɫˈmen/ /koɲ.d͡ʒek.tuˌɾaɫˈment/ /koɲ.ʒək.tuˌɾaɫˈment/ /kuɲ.ʒək.tuˌɾaɫˈmen/ adv
conjecturalement

conjecturar /kon.d͡ʒek.tuˈɾa/ /kon.d͡ʒek.tuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒək.tuˈɾa/ alg ant bal cent conjectur conjectura conjecturada conjecturades conjecturaia conjecturaien conjecturaies conjecturam conjecturant conjecturar conjecturara conjecturaran conjecturarem conjecturaren conjecturares conjecturareu conjecturaria conjecturarien conjecturaries conjecturariva conjecturariven conjecturarives conjecturarà conjecturaràs conjecturaré conjecturaríem conjecturaríeu conjecturarívem conjecturaríveu conjecturassen conjecturasses conjecturassin conjecturassis conjecturat conjecturats conjecturau conjecturava conjecturaven conjecturaves conjecturavi conjecturavo conjecture conjectureguem conjectureguessa conjectureguessen conjectureguesses conjecturegueu conjecturegués conjectureguéssom conjectureguéssou conjecturem conjecturen conjectures conjecturessa conjecturessen conjecturesses conjecturessi conjecturessin conjecturessis conjectureu conjecturi conjecturin conjecturis conjecturo conjecturos conjecturs conjecturà conjecturàiem conjecturàieu conjecturàrem conjecturàreu conjecturàs conjecturàssem conjecturàsseu conjecturàssim conjecturàssiu conjecturàvem conjecturàvets conjecturàveu conjecturàvom conjecturés conjecturéssem conjecturésseu conjecturéssim conjecturéssiu conjecturí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
conjecturer

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
conjugaison

conjugalment /koɲ.d͡ʒuˌɣaɫˈmen/ /koɲ.d͡ʒuˌɣaɫˈment/ /koɲ.ʒuˌɣaɫˈment/ /kuɲ.ʒuˌɣaɫˈmen/ adv
conjugalement

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ alg bal conjug conjuga conjugada conjugades conjugam conjugant conjugar conjugara conjugaran conjugarem conjugaren conjugares conjugareu conjugaria conjugarien conjugaries conjugarà conjugaràs conjugaré conjugaríem conjugaríeu conjugassen conjugasses conjugassin conjugassis conjugat conjugats conjugau conjugava conjugaven conjugaves conjugo conjugue conjuguem conjuguen conjugues conjuguessen conjuguesses conjuguessin conjuguessis conjugueu conjugui conjuguin conjuguis conjugués conjuguéssem conjuguésseu conjuguéssim conjuguéssiu conjuguí conjugà conjugàrem conjugàreu conjugàs conjugàssem conjugàsseu conjugàssim conjugàssiu conjugàvem conjugàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
conjuguer

conjuminar /koɲ.d͡ʒu.miˈna/ /koɲ.d͡ʒu.miˈnaɾ/ /koɲ.ʒu.miˈna/ /kuɲ.ʒu.miˈna/ alg ant bal cent conjumina conjuminada conjuminades conjuminaia conjuminaien conjuminaies conjuminam conjuminant conjuminar conjuminara conjuminaran conjuminarem conjuminaren conjuminares conjuminareu conjuminaria conjuminarien conjuminaries conjuminariva conjuminariven conjuminarives conjuminarà conjuminaràs conjuminaré conjuminaríem conjuminaríeu conjuminarívem conjuminaríveu conjuminassen conjuminasses conjuminassin conjuminassis conjuminat conjuminats conjuminau conjuminava conjuminaven conjuminaves conjuminavi conjuminavo conjumine conjumineguem conjumineguessa conjumineguessen conjumineguesses conjuminegueu conjuminegués conjumineguéssom conjumineguéssou conjuminem conjuminen conjumines conjuminessa conjuminessen conjuminesses conjuminessi conjuminessin conjuminessis conjumineu conjumini conjuminin conjuminis conjumino conjuminos conjuminà conjuminàiem conjuminàieu conjuminàrem conjuminàreu conjuminàs conjuminàssem conjuminàsseu conjuminàssim conjuminàssiu conjuminàvem conjuminàvets conjuminàveu conjuminàvom conjuminés conjuminéssem conjuminésseu conjuminéssim conjuminéssiu conjuminí conjumín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
combiner
Unir coses perquè combinin de la millor manera.
Posar-se d'acord unes persones per fer quelcom.

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
conjonction
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
groupe
Grup musical, banda.

conjuntament /koɲˌd͡ʒun.taˈmen/ /koɲˌd͡ʒun.taˈment/ /koɲˌʒun.təˈment/ /kuɲˌʒun.təˈmen/ adv
conjointement

conjunyir /kon.ʒuˈɲi/ /kon.ʒuˈɲiɾ/ /kun.ʒuˈɲi/ alg ant bal centr conjunyeix conjunyeixa conjunyeixen conjunyeixes conjunyeixi conjunyeixin conjunyeixis conjunyeixo conjunyeixs conjunyesc conjunyesca conjunyesquen conjunyesques conjunyesqui conjunyesquin conjunyesquis conjunyia conjunyida conjunyides conjunyien conjunyies conjunyiguem conjunyiguera conjunyigueren conjunyigueres conjunyiguessen conjunyiguesses conjunyiguessin conjunyiguessis conjunyigueu conjunyigueva conjunyigueven conjunyigueves conjunyigué conjunyiguérem conjunyiguéreu conjunyigués conjunyiguéssem conjunyiguésseu conjunyiguéssim conjunyiguéssiu conjunyiguévem conjunyiguéveu conjunyim conjunyint conjunyir conjunyira conjunyiran conjunyirem conjunyiren conjunyires conjunyireu conjunyiria conjunyirien conjunyiries conjunyiriva conjunyiriven conjunyirives conjunyirà conjunyiràs conjunyiré conjunyiríem conjunyiríeu conjunyirívem conjunyiríveu conjunyisc conjunyisca conjunyisco conjunyiscos conjunyisquem conjunyisquen conjunyisques conjunyisqueu conjunyissa conjunyissen conjunyisses conjunyissi conjunyissin conjunyissis conjunyist conjunyit conjunyits conjunyiu conjunyiva conjunyiven conjunyives conjunyix conjunyixa conjunyixen conjunyixes conjunyixi conjunyixin conjunyixis conjunyixo conjunyixos conjunyí conjunyíem conjunyíets conjunyíeu conjunyírem conjunyíreu conjunyís conjunyíscon conjunyíssem conjunyísseu conjunyíssim conjunyíssiu conjunyíssom conjunyíssou conjunyívem conjunyíveu conjunyíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
unifier

conjurar /kon.d͡ʒuˈɾa/ /kon.d͡ʒuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conjur conjura conjurada conjurades conjuram conjurant conjurar conjurara conjuraran conjurarem conjuraren conjurares conjurareu conjuraria conjurarien conjuraries conjurarà conjuraràs conjuraré conjuraríem conjuraríeu conjurassen conjurasses conjurassin conjurassis conjurat conjurats conjurau conjurava conjuraven conjuraves conjure conjurem conjuren conjures conjuressen conjuresses conjuressin conjuressis conjureu conjuri conjurin conjuris conjuro conjurà conjuràrem conjuràreu conjuràs conjuràssem conjuràsseu conjuràssim conjuràssiu conjuràvem conjuràveu conjurés conjuréssem conjurésseu conjuréssim conjuréssiu conjurí occ sept val v
conjurer

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) connect connecta connectada connectades connectam connectant connectar connectara connectaran connectarem connectaren connectares connectareu connectaria connectarien connectaries connectarà connectaràs connectaré connectaríem connectaríeu connectassen connectasses connectassin connectassis connectat connectats connectau connectava connectaven connectaves connecte connectem connecten connectes connectessen connectesses connectessin connectessis connecteu connecti connectin connectis connecto connectà connectàrem connectàreu connectàs connectàssem connectàsseu connectàssim connectàssiu connectàvem connectàveu connectés connectéssem connectésseu connectéssim connectéssiu connectí occ sept val v
connecter
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexionisme /kon.nek.si.oˈniz.me/ /kon.nək.si.oˈniz.mə/ /kun.nək.si.uˈniz.mə/ n masc
connexionnisme

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
connexion
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

connotar /kon.noˈta/ /kon.noˈtaɾ/ /kun.nuˈta/ alg ant bal cent connot connota connotada connotades connotaia connotaien connotaies connotam connotant connotar connotara connotaran connotarem connotaren connotares connotareu connotaria connotarien connotaries connotariva connotariven connotarives connotarà connotaràs connotaré connotaríem connotaríeu connotarívem connotaríveu connotassen connotasses connotassin connotassis connotat connotats connotau connotava connotaven connotaves connotavi connotavo connote connoteguem connoteguessa connoteguessen connoteguesses connotegueu connotegués connoteguéssom connoteguéssou connotem connoten connotes connotessa connotessen connotesses connotessi connotessin connotessis connoteu connoti connotin connotis connoto connotos connots connotà connotàiem connotàieu connotàrem connotàreu connotàs connotàssem connotàsseu connotàssim connotàssiu connotàvem connotàvets connotàveu connotàvom connotés connotéssem connotésseu connotéssim connotéssiu connotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
connoter

conoïdal /ko.no.iˈðaɫ/ /ku.nu.iˈðaɫ/ adj
conoïdal

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ bal conquereix conquereixen conquereixes conquereixi conquereixin conquereixis conquereixo conqueresc conqueresqui conqueresquin conqueresquis conqueria conquerida conquerides conquerien conqueries conqueriguem conquerigueu conquerim conquerint conquerir conquerira conqueriran conquerirem conqueriren conquerires conquerireu conqueriria conqueririen conqueriries conquerirà conqueriràs conqueriré conqueriríem conqueriríeu conquerisc conquerisca conquerisquen conquerisques conquerissen conquerisses conquerissin conquerissis conquerit conquerits conqueriu conquerix conquerixen conquerixes conquerixo conquerí conqueríem conqueríeu conquerírem conqueríreu conquerís conqueríssem conquerísseu conqueríssim conqueríssiu n-occ occ sept val v
conquérir

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
conquête

conquilla /koŋˈki.ʎa/ /koŋˈki.ʎə/ /kuŋˈki.ʎə/ n fem
coquille
Closca dura i calcària que protegeix els mol·luscs.
(karate, taekwondo, esports de pilota) Peça de material dur i resistent de l'equip de determinats esportistes, de forma generalment triangular, que s'utilitza per a protegir-se els genitals.

conquistar /koŋ.kisˈta/ /koŋ.kisˈtaɾ/ /kuŋ.kisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conquist conquista conquistada conquistades conquistam conquistant conquistar conquistara conquistaran conquistarem conquistaren conquistares conquistareu conquistaria conquistarien conquistaries conquistarà conquistaràs conquistaré conquistaríem conquistaríeu conquistassen conquistasses conquistassin conquistassis conquistat conquistats conquistau conquistava conquistaven conquistaves conquiste conquistem conquisten conquistes conquistessen conquistesses conquistessin conquistessis conquisteu conquisti conquistin conquistis conquisto conquistà conquistàrem conquistàreu conquistàs conquistàssem conquistàsseu conquistàssim conquistàssiu conquistàvem conquistàveu conquistés conquistéssem conquistésseu conquistéssim conquistéssiu conquistí occ sept val v
conquérir
Guanyar-se l'amor d'una persona.

conrear /kon.reˈa/ /kon.reˈaɾ/ /kun.reˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conrea conreada conreades conream conreant conrear conreara conrearan conrearem conrearen conreares conreareu conrearia conrearien conrearies conrearà conrearàs conrearé conrearíem conrearíeu conreassen conreasses conreassin conreassis conreat conreats conreau conreava conreaven conreaves conree conreem conreen conrees conreessen conreesses conreessin conreessis conreeu conrei conreo conreà conreàrem conreàreu conreàs conreàssem conreàsseu conreàssim conreàssiu conreàvem conreàveu conreés conreéssem conreésseu conreéssim conreéssiu conreí conreï conreïn conreïs occ sept val v
cultiver

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
cultivation

consagrar /kon.saˈɣɾa/ /kon.saˈɣɾaɾ/ /kon.səˈɣɾa/ /kun.səˈɣɾa/ alg ant bal cent consagr consagra consagrada consagrades consagraia consagraien consagraies consagram consagrant consagrar consagrara consagraran consagrarem consagraren consagrares consagrareu consagraria consagrarien consagraries consagrariva consagrariven consagrarives consagrarà consagraràs consagraré consagraríem consagraríeu consagrarívem consagraríveu consagrassen consagrasses consagrassin consagrassis consagrat consagrats consagrau consagrava consagraven consagraves consagravi consagravo consagre consagreguem consagreguessa consagreguessen consagreguesses consagregueu consagregués consagreguéssom consagreguéssou consagrem consagren consagres consagressa consagressen consagresses consagressi consagressin consagressis consagreu consagri consagrin consagris consagro consagros consagrs consagrà consagràiem consagràieu consagràrem consagràreu consagràs consagràssem consagràsseu consagràssim consagràssiu consagràvem consagràvets consagràveu consagràvom consagrés consagréssem consagrésseu consagréssim consagréssiu consagrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consacrer
Fer sagrada alguna persona o cosa.
Pronunciar amb intenció el sacerdot les paraules de la consagració sobre la matèria deguda (generalment sobre l'hòstia i el vi).
Oferir, dedicar a Déu alguna cosa o persona.
Erigir un monument per a perpetuar la memòria d'alguna persona o esdeveniment.
déifier
Entre els romans, concedir l'apoteosi a algun dels seus emperadors (posar-los al nivell dels déus).

conscienciació n fem
conscientisation

conscienciosament /kon.si.en.siˌo.zaˈmen/ /kon.si.en.siˌo.zaˈment/ /kon.si.ən.siˌo.zəˈment/ /kun.si.ən.siˌo.zəˈmen/ adv
consciencieusement

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
conscient

conscientment /kon.siˌemˈmen/ /kon.siˌemˈment/ /kun.siˌemˈmen/ adv
consciemment

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
conscience
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consciència ambiental n fem
conscience environnementale

consecutiu /kon.se.kuˈtiw/ /kon.sə.kuˈtiw/ /kun.sə.kuˈtiw/ adj masc
consécutif

consecutivament /kon.se.kuˌti.vaˈment/ /kon.se.kuˌti.βaˈmen/ /kon.sə.kuˌti.vəˈment/ /kun.sə.kuˌti.vəˈmen/ /kun.sə.kuˌti.βəˈmen/ adv
consécutivement

consegüentment /kon.seˌɣwemˈmen/ /kon.seˌɣwemˈment/ /kon.səˌɣwemˈment/ /kun.səˌɣwemˈmen/ adv
conformément

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
conseil
Acte o efecte d'aconsellar.
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consell de classe n masc
conseil d'élèves

consell escolar n masc
conseil d'école

consell orientador n masc
conseil d'orientation

consens /konˈsens/ /konˈsɛns/ /kunˈsɛns/ n masc
consensus

consensuar /kon.sen.suˈa/ /kon.sen.suˈaɾ/ /kon.sən.suˈa/ /kun.sən.suˈa/ alg bal consensua consensuada consensuades consensuam consensuant consensuar consensuara consensuaran consensuarem consensuaren consensuares consensuareu consensuaria consensuarien consensuaries consensuarà consensuaràs consensuaré consensuaríem consensuaríeu consensuassen consensuasses consensuassin consensuassis consensuat consensuats consensuau consensuava consensuaven consensuaves consensue consensuem consensuen consensues consensuessen consensuesses consensuessin consensuessis consensueu consensuo consensuu consensuà consensuàrem consensuàreu consensuàs consensuàssem consensuàsseu consensuàssim consensuàssiu consensuàvem consensuàveu consensués consensuéssem consensuésseu consensuéssim consensuéssiu consensuí consensuï consensuïn consensuïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
consensuer

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
consentement

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ alg bal consent consenta consenten consentes consenti consentia consentida consentides consentien consenties consentiguem consentigueu consentim consentin consentint consentir consentira consentiran consentirem consentiren consentires consentireu consentiria consentirien consentiries consentirà consentiràs consentiré consentiríem consentiríeu consentis consentissen consentisses consentissin consentissis consentit consentits consentiu consento consents consentí consentíem consentíeu consentírem consentíreu consentís consentíssem consentísseu consentíssim consentíssiu eiv occ sept v.cent val v
consentir

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
conséquemment

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
conséquence

conserva /konˈseɾ.ba/ /konˈseɾ.va/ /konˈseɾ.və/ /kunˈser.bə/ /kunˈseɾ.və/ n fem
conserve
Aliment preparat per mantenir la comestibilitat envasat hermèticament i evitant l'acció de microorganismes.

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
conservateur
Que conserva.

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ n masc
conservateur
Persona que té com a missió la conservació d'alguna cosa.

conservant /kon.serˈβan/ /kon.seɾˈbant/ /kon.seɾˈvant/ /kon.səɾˈvant/ /kun.sərˈban/ /kun.səɾˈvant/ n masc
conservateur

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conserv conserva conservada conservades conservam conservant conservar conservara conservaran conservarem conservaren conservares conservareu conservaria conservarien conservaries conservarà conservaràs conservaré conservaríem conservaríeu conservassen conservasses conservassin conservassis conservat conservats conservau conservava conservaven conservaves conserve conservem conserven conserves conservessen conservesses conservessin conservessis conserveu conservi conservin conservis conservo conservà conservàrem conservàreu conservàs conservàssem conservàsseu conservàssim conservàssiu conservàvem conservàveu conservés conservéssem conservésseu conservéssim conservéssiu conserví occ sept val v
conserver
Guardar, retenir, no deixar perdre.

conservatori /kon.ser.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.vaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.səɾ.vəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.bəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.vəˈtɔ.ɾi/ n masc
conservatoire

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
considérablement

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
considération

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) consider considera considerada considerades consideram considerant considerar considerara consideraran considerarem consideraren considerares considerareu consideraria considerarien consideraries considerarà consideraràs consideraré consideraríem consideraríeu considerassen considerasses considerassin considerassis considerat considerats considerau considerava consideraven consideraves considere considerem consideren consideres consideressen consideresses consideressin consideressis considereu consideri considerin consideris considero considerà consideràrem consideràreu consideràs consideràssem consideràsseu consideràssim consideràssiu consideràvem consideràveu considerés consideréssem considerésseu consideréssim consideréssiu considerí occ sept val v
envisager considérer
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consignar /kon.siŋˈna/ /kon.siɡˈna/ /kon.siɡˈnaɾ/ /kun.siŋˈna/ alg ant bal cent consign consigna consignada consignades consignaia consignaien consignaies consignam consignant consignar consignara consignaran consignarem consignaren consignares consignareu consignaria consignarien consignaries consignariva consignariven consignarives consignarà consignaràs consignaré consignaríem consignaríeu consignarívem consignaríveu consignassen consignasses consignassin consignassis consignat consignats consignau consignava consignaven consignaves consignavi consignavo consigne consigneguem consigneguessa consigneguessen consigneguesses consignegueu consignegués consigneguéssom consigneguéssou consignem consignen consignes consignessa consignessen consignesses consignessi consignessin consignessis consigneu consigni consignin consignis consigno consignos consigns consignà consignàiem consignàieu consignàrem consignàreu consignàs consignàssem consignàsseu consignàssim consignàssiu consignàvem consignàvets consignàveu consignàvom consignés consignéssem consignésseu consignéssim consignéssiu consigní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consigner

consir /konˈsiɾ/ /kunˈsir/ n masc
méditation

consirosament /kon.siˌɾo.zaˈmen/ /kon.siˌɾo.zaˈment/ /kon.siˌɾo.zəˈment/ /kun.siˌɾo.zəˈmen/ adv
pensivement

consistentment /kon.sisˌtemˈmen/ /kon.sisˌtemˈment/ /kun.sisˌtemˈmen/ adv
consistante

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ bal consisteix consisteixen consisteixes consisteixi consisteixin consisteixis consisteixo consistesc consistesqui consistesquin consistesquis consistia consistida consistides consistien consisties consistiguem consistigueu consistim consistint consistir consistira consistiran consistirem consistiren consistires consistireu consistiria consistirien consistiries consistirà consistiràs consistiré consistiríem consistiríeu consistisc consistisca consistisquen consistisques consistissen consistisses consistissin consistissis consistit consistits consistiu consistix consistixen consistixes consistixo consistí consistíem consistíeu consistírem consistíreu consistís consistíssem consistísseu consistíssim consistíssiu n-occ occ sept val v
consister

consistorialment /kon.sis.to.ɾiˌaɫˈmen/ /kon.sis.to.ɾiˌaɫˈment/ /kun.sis.tu.ɾiˌaɫˈmen/ adv
consistorialement

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
consistance

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
consolation

consola de joc n fem
console de jeu

consola domèstica n fem
console de jeu de salon

consola portàtil n fem
console portable

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
consulat

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ alg ant bal cent consolid consolida consolidada consolidades consolidaia consolidaien consolidaies consolidam consolidant consolidar consolidara consolidaran consolidarem consolidaren consolidares consolidareu consolidaria consolidarien consolidaries consolidariva consolidariven consolidarives consolidarà consolidaràs consolidaré consolidaríem consolidaríeu consolidarívem consolidaríveu consolidassen consolidasses consolidassin consolidassis consolidat consolidats consolidau consolidava consolidaven consolidaves consolidavi consolidavo consolide consolideguem consolideguessa consolideguessen consolideguesses consolidegueu consolidegués consolideguéssom consolideguéssou consolidem consoliden consolides consolidessa consolidessen consolidesses consolidessi consolidessin consolidessis consolideu consolidi consolidin consolidis consolido consolidos consolids consolidà consolidàiem consolidàieu consolidàrem consolidàreu consolidàs consolidàssem consolidàsseu consolidàssim consolidàssiu consolidàvem consolidàvets consolidàveu consolidàvom consolidés consolidéssem consolidésseu consolidéssim consolidéssiu consolidí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consolider

consomé /kon.soˈme/ /kun.suˈme/ n masc
consommé

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
consonant

consonar /kon.soˈna/ /kon.soˈnaɾ/ /kun.suˈna/ alg ant bal cent conson consona consonada consonades consonaia consonaien consonaies consonam consonant consonar consonara consonaran consonarem consonaren consonares consonareu consonaria consonarien consonaries consonariva consonariven consonarives consonarà consonaràs consonaré consonaríem consonaríeu consonarívem consonaríveu consonassen consonasses consonassin consonassis consonat consonats consonau consonava consonaven consonaves consonavi consonavo consone consoneguem consoneguessa consoneguessen consoneguesses consonegueu consonegués consoneguéssom consoneguéssou consonem consonen consones consonessa consonessen consonesses consonessi consonessin consonessis consoneu consoni consonin consonis consono consonos consons consonà consonàiem consonàieu consonàrem consonàreu consonàs consonàssem consonàsseu consonàssim consonàssiu consonàvem consonàvets consonàveu consonàvom consonés consonéssem consonésseu consonéssim consonéssiu consoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consoner

consort /konˈsɔɾt/ /kunˈsɔrt/ n neut
consort

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
constant
Que no es troba subjecte al canvi.

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
constamment

constar /konsˈta/ /konsˈtaɾ/ /kunsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) const consta constada constades constam constant constar constara constaran constarem constaren constares constareu constaria constarien constaries constarà constaràs constaré constaríem constaríeu constassen constasses constassin constassis constat constats constau constava constaven constaves conste constem consten constes constessen constesses constessin constessis consteu consti constin constis consto constà constàrem constàreu constàs constàssem constàsseu constàssim constàssiu constàvem constàveu constés constéssem constésseu constéssim constéssiu constí occ sept val v
consister
Una cosa, estar composta de diverses parts, elements.
établi
Saber del cert, ésser manifest.
figurer
Figurar en un document.

constatar /kons.taˈta/ /kons.taˈtaɾ/ /kuns.təˈta/ alg ant bal cent constat constata constatada constatades constataia constataien constataies constatam constatant constatar constatara constataran constatarem constataren constatares constatareu constataria constatarien constataries constatariva constatariven constatarives constatarà constataràs constataré constataríem constataríeu constatarívem constataríveu constatassen constatasses constatassin constatassis constatat constatats constatau constatava constataven constataves constatavi constatavo constate constateguem constateguessa constateguessen constateguesses constategueu constategués constateguéssom constateguéssou constatem constaten constates constatessa constatessen constatesses constatessi constatessin constatessis constateu constati constatin constatis constato constatos constats constatà constatàiem constatàieu constatàrem constatàreu constatàs constatàssem constatàsseu constatàssim constatàssiu constatàvem constatàvets constatàveu constatàvom constatés constatéssem constatésseu constatéssim constatéssiu constatí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
constater

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
constellation

consternar /kons.terˈna/ /kons.teɾˈnaɾ/ /kuns.tərˈna/ alg ant bal cent constern consterna consternada consternades consternaia consternaien consternaies consternam consternant consternar consternara consternaran consternarem consternaren consternares consternareu consternaria consternarien consternaries consternariva consternariven consternarives consternarà consternaràs consternaré consternaríem consternaríeu consternarívem consternaríveu consternassen consternasses consternassin consternassis consternat consternats consternau consternava consternaven consternaves consternavi consternavo consterne consterneguem consterneguessa consterneguessen consterneguesses consternegueu consternegués consterneguéssom consterneguéssou consternem consternen consternes consternessa consternessen consternesses consternessi consternessin consternessis consterneu consterni consternin consternis consterno consternos consterns consternà consternàiem consternàieu consternàrem consternàreu consternàs consternàssem consternàsseu consternàssim consternàssiu consternàvem consternàvets consternàveu consternàvom consternés consternéssem consternésseu consternéssim consternéssiu consterní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consterner

constipar /kons.tiˈpa/ /kons.tiˈpaɾ/ /kuns.tiˈpa/ alg ant bal cent constip constipa constipada constipades constipaia constipaien constipaies constipam constipant constipar constipara constiparan constiparem constiparen constipares constipareu constiparia constiparien constiparies constipariva constipariven constiparives constiparà constiparàs constiparé constiparíem constiparíeu constiparívem constiparíveu constipassen constipasses constipassin constipassis constipat constipats constipau constipava constipaven constipaves constipavi constipavo constipe constipeguem constipeguessa constipeguessen constipeguesses constipegueu constipegués constipeguéssom constipeguéssou constipem constipen constipes constipessa constipessen constipesses constipessi constipessin constipessis constipeu constipi constipin constipis constipo constipos constips constipà constipàiem constipàieu constipàrem constipàreu constipàs constipàssem constipàsseu constipàssim constipàssiu constipàvem constipàvets constipàveu constipàvom constipés constipéssem constipésseu constipéssim constipéssiu constipí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
attraper un rhume obstruer
Emmalaltir-se a causa del fred.
Estrènyer el pas dins d'un tub.

constipat /kons.tiˈpat/ /kuns.tiˈpat/ n masc
rhume

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
constitutionnel

constitucionalment /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
constitutionnellement

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
constitution

constituir /kons.ti.tuˈi/ /kons.ti.tuˈiɾ/ /kuns.ti.tuˈi/ bal constitueix constitueixen constitueixes constitueixi constitueixin constitueixis constitueixo constituesc constituesqui constituesquin constituesquis constituint constituir constituiran constituirem constituireu constituiria constituirien constituiries constituirà constituiràs constituiré constituiríem constituiríeu constituí constituíem constituíeu constituírem constituíreu constituís constituíssem constituísseu constituíssim constituíssiu constituïa constituïda constituïdes constituïen constituïes constituïguem constituïgueu constituïm constituïra constituïren constituïres constituïsc constituïsca constituïsquen constituïsques constituïssen constituïsses constituïssin constituïssis constituït constituïts constituïu constituïx constituïxen constituïxes constituïxo n-occ occ sept val v
constituer
Establir, organitzar formalment d’una institució.
Ser part essencial.

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
construction

constructe /konsˈtɾuk.te/ /konsˈtɾuk.tə/ /kunsˈtɾuk.tə/ n masc
construct

constructivament /kons.tɾukˌti.vaˈment/ /kons.tɾukˌti.vəˈment/ /kons.tɾukˌti.βaˈmen/ /kuns.tɾukˌti.vəˈmen/ /kuns.tɾukˌti.βəˈmen/ adv
constructivement

constructivisme n masc
constructivisme

constructor n masc
constructeur

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
construire
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constrènyer /konsˈtɾe.ɲe/ /konsˈtɾe.ɲeɾ/ /konsˈtɾə.ɲə/ /kunsˈtɾɛ.ɲə/ bal constrenc constrenguem constrengueren constrengueres constrenguessin constrenguessis constrengueu constrengui constrenguin constrenguis constrengué constrenguérem constrenguéreu constrengués constrenguéssim constrenguéssiu constrenguí constreny constrenya constrenyem constrenyen constrenyent constrenyera constrenyeran constrenyerem constrenyeren constrenyeres constrenyereu constrenyeria constrenyerien constrenyeries constrenyerà constrenyeràs constrenyeré constrenyeríem constrenyeríeu constrenyes constrenyessen constrenyesses constrenyessin constrenyessis constrenyeu constrenyi constrenyia constrenyien constrenyies constrenyin constrenyis constrenyo constrenys constrenyé constrenyérem constrenyéreu constrenyés constrenyéssem constrenyésseu constrenyéssim constrenyéssiu constrenyí constrenyíem constrenyíeu constret constreta constretes constrets constrènyer constrényer eiv mall occ sept v.cent val v
contraindre
Reduir l'espai, col·locar dins d'un espai estretit pels límits.
Limitar fortament l'activitat.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ n fem
constance

consubstancialment /kon.sups.tan.siˌaɫˈmen/ /kon.sups.tan.siˌaɫˈment/ /kon.sups.tən.siˌaɫˈment/ /kon.sus.tan.siˌaɫˈmen/ /kun.sups.tən.siˌaɫˈmen/ adv
consubstantiellement

consuetudinari /kon.su.e.tu.ðiˈna.ɾi/ /kon.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ /kun.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ adj masc
consuétudinaire

consuetudinàriament /kon.su.e.tu.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /kon.su.e.tu.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /kon.su.ə.tu.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /kun.su.ə.tu.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
coutumièrement

consular /kon.suˈɫaɾ/ /kun.suˈɫar/ adj
consulaire

consulta /konˈsuɫ.ta/ /konˈsuɫ.tə/ /kunˈsuɫ.tə/ n fem
consultation

consulta col·laborativa n fem
consultation collaborative

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ alg ant bal cent consult consulta consultada consultades consultaia consultaien consultaies consultam consultant consultar consultara consultaran consultarem consultaren consultares consultareu consultaria consultarien consultaries consultariva consultariven consultarives consultarà consultaràs consultaré consultaríem consultaríeu consultarívem consultaríveu consultassen consultasses consultassin consultassis consultat consultats consultau consultava consultaven consultaves consultavi consultavo consulte consulteguem consulteguessa consulteguessen consulteguesses consultegueu consultegués consulteguéssom consulteguéssou consultem consulten consultes consultessa consultessen consultesses consultessi consultessin consultessis consulteu consulti consultin consultis consulto consultos consults consultà consultàiem consultàieu consultàrem consultàreu consultàs consultàssem consultàsseu consultàssim consultàssiu consultàvem consultàvets consultàveu consultàvom consultés consultéssem consultésseu consultéssim consultéssiu consultí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consulter

consumar /kon.suˈma/ /kon.suˈmaɾ/ /kun.suˈma/ alg ant bal cent consum consuma consumada consumades consumaia consumaien consumaies consumam consumant consumar consumara consumaran consumarem consumaren consumares consumareu consumaria consumarien consumaries consumariva consumariven consumarives consumarà consumaràs consumaré consumaríem consumaríeu consumarívem consumaríveu consumassen consumasses consumassin consumassis consumat consumats consumau consumava consumaven consumaves consumavi consumavo consume consumeguem consumeguessa consumeguessen consumeguesses consumegueu consumegués consumeguéssom consumeguéssou consumem consumen consumes consumessa consumessen consumesses consumessi consumessin consumessis consumeu consumi consumin consumis consumo consumos consums consumà consumàiem consumàieu consumàrem consumàreu consumàs consumàssem consumàsseu consumàssim consumàssiu consumàvem consumàvets consumàveu consumàvom consumés consuméssem consumésseu consuméssim consuméssiu consumí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
consommer

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ alg ant bal cent contact contacta contactada contactades contactaia contactaien contactaies contactam contactant contactar contactara contactaran contactarem contactaren contactares contactareu contactaria contactarien contactaries contactariva contactariven contactarives contactarà contactaràs contactaré contactaríem contactaríeu contactarívem contactaríveu contactassen contactasses contactassin contactassis contactat contactats contactau contactava contactaven contactaves contactavi contactavo contacte contacteguem contacteguessa contacteguessen contacteguesses contactegueu contactegués contacteguéssom contacteguéssou contactem contacten contactes contactessa contactessen contactesses contactessi contactessin contactessis contacteu contacti contactin contactis contacto contactos contacts contactà contactàiem contactàieu contactàrem contactàreu contactàs contactàssem contactàsseu contactàssim contactàssiu contactàvem contactàvets contactàveu contactàvom contactés contactéssem contactésseu contactéssim contactéssiu contactí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contacter

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
contact

contacte amb la xarxa n masc
contact avec le filet

contacte ocasional n masc
contact accidentel

contacte personal n masc
contact personnel

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
contagion

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contagia contagiada contagiades contagiam contagiant contagiar contagiara contagiaran contagiarem contagiaren contagiares contagiareu contagiaria contagiarien contagiaries contagiarà contagiaràs contagiaré contagiaríem contagiaríeu contagiassen contagiasses contagiassin contagiassis contagiat contagiats contagiau contagiava contagiaven contagiaves contagie contagiem contagien contagies contagiessen contagiesses contagiessin contagiessis contagieu contagii contagio contagià contagiàrem contagiàreu contagiàs contagiàssem contagiàsseu contagiàssim contagiàssiu contagiàvem contagiàveu contagiés contagiéssem contagiésseu contagiéssim contagiéssiu contagií contagiï contagiïn contagiïs occ sept val v
contagier

contagiós /kon.ta.d͡ʒiˈos/ /kon.ta.ʒiˈos/ /kon.tə.ʒiˈos/ /kun.tə.ʒiˈos/ adj masc
contagieux

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
pollution
Acció i efecte de contaminar.
contamination
(lingüística) Evolució d’un mot, o d’una nova accepció, per fusió d’un altre mot anàleg.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ alg ant bal cent contamina contaminada contaminades contaminaia contaminaien contaminaies contaminam contaminant contaminar contaminara contaminaran contaminarem contaminaren contaminares contaminareu contaminaria contaminarien contaminaries contaminariva contaminariven contaminarives contaminarà contaminaràs contaminaré contaminaríem contaminaríeu contaminarívem contaminaríveu contaminassen contaminasses contaminassin contaminassis contaminat contaminats contaminau contaminava contaminaven contaminaves contaminavi contaminavo contamine contamineguem contamineguessa contamineguessen contamineguesses contaminegueu contaminegués contamineguéssom contamineguéssou contaminem contaminen contamines contaminessa contaminessen contaminesses contaminessi contaminessin contaminessis contamineu contamini contaminin contaminis contamino contaminos contaminà contaminàiem contaminàieu contaminàrem contaminàreu contaminàs contaminàssem contaminàsseu contaminàssim contaminàssiu contaminàvem contaminàvets contaminàveu contaminàvom contaminés contaminéssem contaminésseu contaminéssim contaminéssiu contaminí contamín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contaminer

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
raconter

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
conte
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

conte interactiu n masc
conte interactif

contemplar /kon.temˈpɫa/ /kon.temˈpɫaɾ/ /kon.təmˈpɫa/ /kun.təmˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contempl contempla contemplada contemplades contemplam contemplant contemplar contemplara contemplaran contemplarem contemplaren contemplares contemplareu contemplaria contemplarien contemplaries contemplarà contemplaràs contemplaré contemplaríem contemplaríeu contemplassen contemplasses contemplassin contemplassis contemplat contemplats contemplau contemplava contemplaven contemplaves contemple contemplem contemplen contemples contemplessen contemplesses contemplessin contemplessis contempleu contempli contemplin contemplis contemplo contemplà contemplàrem contemplàreu contemplàs contemplàssem contemplàsseu contemplàssim contemplàssiu contemplàvem contemplàveu contemplés contempléssem contemplésseu contempléssim contempléssiu contemplí occ sept val v
contempler

contemplativament /kon.tem.pɫaˌti.vaˈment/ /kon.tem.pɫaˌti.βaˈmen/ /kon.təm.pɫəˌti.vəˈment/ /kun.təm.pɫəˌti.vəˈmen/ /kun.təm.pɫəˌti.βəˈmen/ adv
contemplativement

contemporani /kon.tem.poˈɾa.ni/ /kon.təm.poˈɾa.ni/ /kun.təm.puˈɾa.ni/ adj masc
contemporain

contemporitzar /kon.tem.po.ɾiˈd͡za/ /kon.tem.po.ɾiˈza/ /kon.tem.po.ɾiˈzaɾ/ /kon.təm.po.ɾiˈd͡za/ /kun.təm.pu.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent contemporitz contemporitza contemporitzada contemporitzades contemporitzaia contemporitzaien contemporitzaies contemporitzam contemporitzant contemporitzar contemporitzara contemporitzaran contemporitzarem contemporitzaren contemporitzares contemporitzareu contemporitzaria contemporitzarien contemporitzaries contemporitzariva contemporitzariven contemporitzarives contemporitzarà contemporitzaràs contemporitzaré contemporitzaríem contemporitzaríeu contemporitzarívem contemporitzaríveu contemporitzassen contemporitzasses contemporitzassin contemporitzassis contemporitzat contemporitzats contemporitzau contemporitzava contemporitzaven contemporitzaves contemporitzavi contemporitzavo contemporitze contemporitzeguem contemporitzeguessa contemporitzeguessen contemporitzeguesses contemporitzegueu contemporitzegués contemporitzeguéssom contemporitzeguéssou contemporitzem contemporitzen contemporitzes contemporitzessa contemporitzessen contemporitzesses contemporitzessi contemporitzessin contemporitzessis contemporitzeu contemporitzi contemporitzin contemporitzis contemporitzo contemporitzos contemporitzs contemporitzà contemporitzàiem contemporitzàieu contemporitzàrem contemporitzàreu contemporitzàs contemporitzàssem contemporitzàsseu contemporitzàssim contemporitzàssiu contemporitzàvem contemporitzàvets contemporitzàveu contemporitzàvom contemporitzés contemporitzéssem contemporitzésseu contemporitzéssim contemporitzéssiu contemporitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
temporiser

contenciosament /kon.ten.siˌo.zaˈmen/ /kon.ten.siˌo.zaˈment/ /kon.tən.siˌo.zəˈment/ /kun.tən.siˌo.zəˈmen/ adv
contentieusement

contenció /kon.ten.siˈo/ /kon.tən.siˈo/ /kun.tən.siˈo/ n fem
soutènement
Acció de contenir, d’impedir que surti dels límits.
contention
(dret) Litigi entre parts.

contendir /kon.tenˈdi/ /kon.tenˈdiɾ/ /kon.tənˈdi/ /kun.tənˈdi/ alg ant bal centr contendeix contendeixa contendeixen contendeixes contendeixi contendeixin contendeixis contendeixo contendeixs contendesc contendesca contendesquen contendesques contendesqui contendesquin contendesquis contendia contendida contendides contendien contendies contendiguem contendiguera contendigueren contendigueres contendiguessen contendiguesses contendiguessin contendiguessis contendigueu contendigueva contendigueven contendigueves contendigué contendiguérem contendiguéreu contendigués contendiguéssem contendiguésseu contendiguéssim contendiguéssiu contendiguévem contendiguéveu contendim contendint contendir contendira contendiran contendirem contendiren contendires contendireu contendiria contendirien contendiries contendiriva contendiriven contendirives contendirà contendiràs contendiré contendiríem contendiríeu contendirívem contendiríveu contendisc contendisca contendisco contendiscos contendisquem contendisquen contendisques contendisqueu contendissa contendissen contendisses contendissi contendissin contendissis contendist contendit contendits contendiu contendiva contendiven contendives contendix contendixa contendixen contendixes contendixi contendixin contendixis contendixo contendixos contendí contendíem contendíets contendíeu contendírem contendíreu contendís contendíscon contendíssem contendísseu contendíssim contendíssiu contendíssom contendíssou contendívem contendíveu contendíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
combattre

contendre /konˈten.dɾe/ /konˈten.dɾə/ /kunˈten.dɾə/ /kunˈtɾen.da/ contenc contendran contendre contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenem contenen contenent conteneu contenga contenguem contenguen contenguera contengueren contengueres contengues contenguessen contenguesses contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssem contenguésseu contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contens conteníem conteníeu contesa conteses contesos contès contén contés eiv occ v.cent val v
combattre
(alguerès) contenir.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ adj masc
contenant
Que conté.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
conteneur récipient
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ bal contenc contendran contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenen contenguda contengudes contenguem contengueren contengueres contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengut contenguts contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contenim contenint contenir conteniu contens conteníem conteníeu continc contindran contindrem contindreu contindria contindrien contindries contindrà contindràs contindré contindríem contindríeu continga continguda contingudes continguem continguen continguera contingueren contingueres contingues continguessen continguesses continguessin continguessis contingueu contingui continguin continguis contingut continguts contingué continguérem continguéreu contingués continguéssem continguésseu continguéssim continguéssiu continguí conté contén contín occ val v
contenir
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contesta /konˈtes.ta/ /konˈtes.tə/ /kunˈtes.tə/ n fem
réponse

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contest contesta contestada contestades contestam contestant contestar contestara contestaran contestarem contestaren contestares contestareu contestaria contestarien contestaries contestarà contestaràs contestaré contestaríem contestaríeu contestassen contestasses contestassin contestassis contestat contestats contestau contestava contestaven contestaves conteste contestem contesten contestes contestessen contestesses contestessin contestessis contesteu contesti contestin contestis contesto contestà contestàrem contestàreu contestàs contestàssem contestàsseu contestàssim contestàssiu contestàvem contestàveu contestés contestéssem contestésseu contestéssim contestéssiu contestí occ sept val v
répondre

context /kunˈtekst/ n masc
contexte

contextual /kon.teks.tuˈaɫ/ /kon.təks.tuˈaɫ/ /kun.təks.tuˈaɫ/ adj
contextuel

contextualitzar /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈza/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) contextualitz contextualitza contextualitzada contextualitzades contextualitzam contextualitzant contextualitzar contextualitzara contextualitzaran contextualitzarem contextualitzaren contextualitzares contextualitzareu contextualitzaria contextualitzarien contextualitzaries contextualitzarà contextualitzaràs contextualitzaré contextualitzaríem contextualitzaríeu contextualitzassen contextualitzasses contextualitzassin contextualitzassis contextualitzat contextualitzats contextualitzau contextualitzava contextualitzaven contextualitzaves contextualitze contextualitzem contextualitzen contextualitzes contextualitzessen contextualitzesses contextualitzessin contextualitzessis contextualitzeu contextualitzi contextualitzin contextualitzis contextualitzo contextualitzà contextualitzàrem contextualitzàreu contextualitzàs contextualitzàssem contextualitzàsseu contextualitzàssim contextualitzàssiu contextualitzàvem contextualitzàveu contextualitzés contextualitzéssem contextualitzésseu contextualitzéssim contextualitzéssiu contextualitzí occ sept val v
contextualiser

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ adj masc
contigu

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
continent
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.
contenant
Allò que està fet per contenir alguna altra cosa.

continental /kon.ti.nenˈtaɫ/ /kon.ti.nənˈtaɫ/ /kun.ti.nənˈtaɫ/ adj
continental

contingentment /kon.tiɲˌd͡ʒemˈmen/ /kon.tiɲˌd͡ʒemˈment/ /kon.tiɲˌʒemˈment/ /kun.tiɲˌʒemˈmen/ adv
contingente

contingut actitudinal n masc
contenu d'attitude

contingut conceptual n masc
contenu conceptuel

contingut de l'aprenentatge n masc
contenu de l'apprentissage

contingut procedimental n masc
contenu procédural

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ contínua adj masc
continu

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ adv
continuellement

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) continua continuada continuades continuam continuant continuar continuara continuaran continuarem continuaren continuares continuareu continuaria continuarien continuaries continuarà continuaràs continuaré continuaríem continuaríeu continuassen continuasses continuassin continuassis continuat continuats continuau continuava continuaven continuaves continue continuem continuen continues continuessen continuesses continuessin continuessis continueu continuo continuu continuà continuàrem continuàreu continuàs continuàssem continuàsseu continuàssim continuàssiu continuàvem continuàveu continués continuéssem continuésseu continuéssim continuéssiu continuí continuï continuïn continuïs occ sept val v
continuer
(transitiu) Prosseguir allò començat.
(intransitiu) Durar, perseverar, romandre.

continuïtat n fem
continuité

contra /ˈkon.tɾa/ n masc
contre
L'aspecte desfavorable, especialment en contrast amb el favorable (pro).

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
contre
Relació que denota oposició.

contra corrent adv
à contre-courant

contraatac actiu n masc
contre-attaque active

contraatac individual n masc
contre-attaque directe

contraatac passiu n masc
contre-attaque passive

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ alg ant bal cent contraatac contraataca contraatacada contraatacades contraatacaia contraatacaien contraatacaies contraatacam contraatacant contraatacar contraatacara contraatacaran contraatacarem contraatacaren contraatacares contraatacareu contraatacaria contraatacarien contraatacaries contraatacariva contraatacariven contraatacarives contraatacarà contraatacaràs contraatacaré contraatacaríem contraatacaríeu contraatacarívem contraatacaríveu contraatacassen contraatacasses contraatacassin contraatacassis contraatacat contraatacats contraatacau contraatacava contraatacaven contraatacaves contraatacavi contraatacavo contraataco contraatacos contraatacà contraatacàiem contraatacàieu contraatacàrem contraatacàreu contraatacàs contraatacàssem contraatacàsseu contraatacàssim contraatacàssiu contraatacàvem contraatacàvets contraatacàveu contraatacàvom contraataque contraataqueguem contraataqueguessa contraataqueguessen contraataqueguesses contraataquegueu contraataquegués contraataqueguéssom contraataqueguéssou contraataquem contraataquen contraataques contraataquessa contraataquessen contraataquesses contraataquessi contraataquessin contraataquessis contraataqueu contraataqui contraataquin contraataquis contraataqués contraataquéssem contraataquésseu contraataquéssim contraataquéssiu contraataquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contre-attaquer

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
contrebasse

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
contrebandier

contrabatre /ˌkon.tɾaˈba.tɾe/ /ˌkɔn.tɾəˈβa.tɾə/ bal contrabat contrabata contrabatem contrabaten contrabatent contrabatera contrabateren contrabateres contrabates contrabatessen contrabatesses contrabatessin contrabatessis contrabateu contrabati contrabatia contrabatien contrabaties contrabatin contrabatis contrabato contrabatran contrabatre contrabatrem contrabatreu contrabatria contrabatrien contrabatries contrabatrà contrabatràs contrabatré contrabatríem contrabatríeu contrabats contrabatuda contrabatudes contrabatut contrabatuts contrabaté contrabatérem contrabatéreu contrabatés contrabatéssem contrabatésseu contrabatéssim contrabatéssiu contrabatí contrabatíem contrabatíeu occ sept val v
contrebattre

contracanxa /ˌkon.tɾaˈkaɲ.t͡ʃa/ /ˌkɔn.tɾəˈkaɲ.ʃə/ n fem
bas-côté

contracció /kon.tɾak.siˈo/ /kon.tɾək.siˈo/ /kun.tɾək.siˈo/ n fem
contraction

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ n fem
contraception

contraceptiu /ˌkon.tɾa.sepˈtiw/ /ˌkɔn.tɾə.səpˈtiw/ adj masc
contraceptif
Relatiu a la contracepció.

contraceptiu /ˌkon.tɾa.sepˈtiw/ /ˌkɔn.tɾə.səpˈtiw/ n masc
contraceptif
Fàrmac o dispositiu que impedeix la fecundació.

contracorrent /ˌkon.tɾa.koˈren/ /ˌkon.tɾa.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.kuˈren/ n masc
contre-courant

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ alg ant bal cent contract contracta contractada contractades contractaia contractaien contractaies contractam contractant contractar contractara contractaran contractarem contractaren contractares contractareu contractaria contractarien contractaries contractariva contractariven contractarives contractarà contractaràs contractaré contractaríem contractaríeu contractarívem contractaríveu contractassen contractasses contractassin contractassis contractat contractats contractau contractava contractaven contractaves contractavi contractavo contracte contracteguem contracteguessa contracteguessen contracteguesses contractegueu contractegués contracteguéssom contracteguéssou contractem contracten contractes contractessa contractessen contractesses contractessi contractessin contractessis contracteu contracti contractin contractis contracto contractos contracts contractà contractàiem contractàieu contractàrem contractàreu contractàs contractàssem contractàsseu contractàssim contractàssiu contractàvem contractàvets contractàveu contractàvom contractés contractéssem contractésseu contractéssim contractéssiu contractí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contracter

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
contrat
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contracte didàctic n masc
contrat didactique

contrada /konˈtɾa.ða/ /konˈtɾa.ðə/ /kunˈtɾa.ðə/ n fem
région

contradictòriament /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈment/ /kon.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈment/ /kun.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈmen/ adv
contradictoirement

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ bal contradeia contradeien contradeies contradeim contradeis contradic contradiem contradient contradieu contradiga contradigau contradiguem contradiguen contradiguera contradigueren contradigueres contradigues contradiguessen contradiguesses contradiguessin contradiguessis contradigueu contradigui contradiguin contradiguis contradigué contradiguérem contradiguéreu contradigués contradiguéssem contradiguésseu contradiguéssim contradiguéssiu contradiguí contradir contradiran contradirem contradireu contradiria contradirien contradiries contradirà contradiràs contradiré contradiríem contradiríeu contradis contradit contradita contradites contradits contradiu contradiuen contradius contradèiem contradèieu eiv nota 1 occ v.cent val v
contredire

contraescarpa /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pa/ /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pə/ n fem
contrescarpe

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
contrebasson

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ alg bal contrafacem contrafacen contrafaces contrafaceu contrafaci contrafacin contrafacis contrafaig contrafan contrafaran contrafarem contrafareu contrafaria contrafarien contrafaries contrafarà contrafaràs contrafaré contrafaríem contrafaríeu contrafaç contrafaça contrafeia contrafeien contrafeies contrafeim contrafeis contrafem contrafent contrafer contrafera contraferen contraferes contrafessen contrafesses contrafessin contrafessis contrafet contrafeta contrafetes contrafets contrafeu contrafiu contrafà contrafàs contrafèiem contrafèieu contrafé contraféiem contraféieu contraférem contraféreu contrafés contraféssem contrafésseu contraféssim contraféssiu contraféu val v
contrafaire
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ n masc
contrefort
Cos de reforç d’un mur per la part exterior.
Serra secundària amb carena descendent i orientació oposada a la serra principal.

contralt /konˈtɾaɫ/ /konˈtɾaɫt/ /kunˈtɾaɫ/ n neut
contralto

contramestre /ˌkon.tɾaˈmes.tɾe/ n masc
bosco
Membre de la tripulació d'una nau que fa funcions administratives i comanda directament els mariners.

contrapet /ˌkon.tɾaˈpet/ /ˌkɔn.tɾəˈpɛt/ n masc
contrepèterie

contrapeu n masc
contre-pied

contrarellotge /ˌkon.tɾa.reˈʎɔ.d͡ʒe/ /ˌkɔn.tɾə.rəˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
contre-la-montre

contrariar /kon.tɾa.ɾiˈa/ /kon.tɾa.ɾiˈaɾ/ /kon.tɾə.ɾiˈa/ /kun.tɾə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contraria contrariada contrariades contrariam contrariant contrariar contrariara contrariaran contrariarem contrariaren contrariares contrariareu contrariaria contrariarien contrariaries contrariarà contrariaràs contrariaré contrariaríem contrariaríeu contrariassen contrariasses contrariassin contrariassis contrariat contrariats contrariau contrariava contrariaven contrariaves contrarie contrariem contrarien contraries contrariessen contrariesses contrariessin contrariessis contrarieu contrarii contrario contrarià contrariàrem contrariàreu contrariàs contrariàssem contrariàsseu contrariàssim contrariàssiu contrariàvem contrariàveu contrariés contrariéssem contrariésseu contrariéssim contrariéssiu contrarií contrariï contrariïn contrariïs occ sept val v
contrarier

contrasentit /ˌkon.tɾa.senˈtit/ /ˌkɔn.tɾə.sənˈtit/ n masc
contre-sens
Interpretació contrària a la natural o veritable.
Expressió amb paraules que es contradiuen amb manca de lògica i consistència.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
mot de passe

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
contraste

contrastar /kon.tɾasˈta/ /kon.tɾasˈtaɾ/ /kon.tɾəsˈta/ /kun.tɾəsˈta/ alg ant bal cent contrast contrasta contrastada contrastades contrastaia contrastaien contrastaies contrastam contrastant contrastar contrastara contrastaran contrastarem contrastaren contrastares contrastareu contrastaria contrastarien contrastaries contrastariva contrastariven contrastarives contrastarà contrastaràs contrastaré contrastaríem contrastaríeu contrastarívem contrastaríveu contrastassen contrastasses contrastassin contrastassis contrastat contrastats contrastau contrastava contrastaven contrastaves contrastavi contrastavo contraste contrasteguem contrasteguessa contrasteguessen contrasteguesses contrastegueu contrastegués contrasteguéssom contrasteguéssou contrastem contrasten contrastes contrastessa contrastessen contrastesses contrastessi contrastessin contrastessis contrasteu contrasti contrastin contrastis contrasto contrastos contrasts contrastà contrastàiem contrastàieu contrastàrem contrastàreu contrastàs contrastàssem contrastàsseu contrastàssim contrastàssiu contrastàvem contrastàvets contrastàveu contrastàvom contrastés contrastéssem contrastésseu contrastéssim contrastéssiu contrastí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contraster

contrasurdo n masc
contra surdo

contratemps /ˌkon.tɾaˈtems/ /ˌkɔn.tɾəˈtems/ n masc
contretemps
Adversitat que interromp una acció.

contratopspin n masc
contre-top spin

contravenir /ˌkon.tɾa.veˈniɾ/ /ˌkon.tɾa.βeˈni/ /ˌkɔn.tɾə.vəˈni/ /ˌkɔn.tɾə.βəˈni/ bal contravenc contravendran contravendrem contravendreu contravendria contravendrien contravendries contravendrà contravendràs contravendré contravendríem contravendríeu contravenen contravenguda contravengudes contravenguem contravengueren contravengueres contravenguessin contravenguessis contravengueu contravengui contravenguin contravenguis contravengut contravenguts contravengué contravenguérem contravenguéreu contravengués contravenguéssim contravenguéssiu contravenguí contravenia contravenien contravenies contravenim contravenint contravenir contraveniu contravens contraveníem contraveníeu contravinc contravindran contravindrem contravindreu contravindria contravindrien contravindries contravindrà contravindràs contravindré contravindríem contravindríeu contravinga contravinguda contravingudes contravinguem contravinguen contravinguera contravingueren contravingueres contravingues contravinguessen contravinguesses contravinguessin contravinguessis contravingueu contravingui contravinguin contravinguis contravingut contravinguts contravingué contravinguérem contravinguéreu contravingués contravinguéssem contravinguésseu contravinguéssim contravinguéssiu contravinguí contravé contravén occ val v
contrevevnir

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
contribution

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
contribuable

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ bal contribueix contribueixen contribueixes contribueixi contribueixin contribueixis contribueixo contribuesc contribuesqui contribuesquin contribuesquis contribuint contribuir contribuiran contribuirem contribuireu contribuiria contribuirien contribuiries contribuirà contribuiràs contribuiré contribuiríem contribuiríeu contribuí contribuíem contribuíeu contribuírem contribuíreu contribuís contribuíssem contribuísseu contribuíssim contribuíssiu contribuïa contribuïda contribuïdes contribuïen contribuïes contribuïguem contribuïgueu contribuïm contribuïra contribuïren contribuïres contribuïsc contribuïsca contribuïsquen contribuïsques contribuïssen contribuïsses contribuïssin contribuïssis contribuït contribuïts contribuïu contribuïx contribuïxen contribuïxes contribuïxo n-occ occ sept val v
contribuer

contristar /kon.tɾisˈta/ /kon.tɾisˈtaɾ/ /kun.tɾisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contrist contrista contristada contristades contristam contristant contristar contristara contristaran contristarem contristaren contristares contristareu contristaria contristarien contristaries contristarà contristaràs contristaré contristaríem contristaríeu contristassen contristasses contristassin contristassis contristat contristats contristau contristava contristaven contristaves contriste contristem contristen contristes contristessen contristesses contristessin contristessis contristeu contristi contristin contristis contristo contristà contristàrem contristàreu contristàs contristàssem contristàsseu contristàssim contristàssiu contristàvem contristàveu contristés contristéssem contristésseu contristéssim contristéssiu contristí occ sept val v
contrister

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
contrôle maîtrise
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
contrôle
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

control de qualitat n masc
contrôle de qualité contrôle qualité

controlador n masc
contrôleur de foule

controlador de volants n masc
contrôleur des volants

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) control controla controlada controlades controlam controlant controlar controlara controlaran controlarem controlaren controlares controlareu controlaria controlarien controlaries controlarà controlaràs controlaré controlaríem controlaríeu controlassen controlasses controlassin controlassis controlat controlats controlau controlava controlaven controlaves controle controlem controlen controles controlessen controlesses controlessin controlessis controleu controli controlin controlis controlo controlà controlàrem controlàreu controlàs controlàssem controlàsseu controlàssim controlàssiu controlàvem controlàveu controlés controléssem controlésseu controléssim controléssiu controlí occ sept val v
contrôler
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.
(esports de pilota) Jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(esports de pilota) Deixar, un jugador, la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.

controvertir /kon.tɾo.βeɾˈti/ /kon.tɾo.βeɾˈtiɾ/ /kun.tɾu.βəɾˈti/ alg ant bal centr controverteix controverteixa controverteixen controverteixes controverteixi controverteixin controverteixis controverteixo controverteixs controvertesc controvertesca controvertesquen controvertesques controvertesqui controvertesquin controvertesquis controvertia controvertida controvertides controvertien controverties controvertiguem controvertiguera controvertigueren controvertigueres controvertiguessen controvertiguesses controvertiguessin controvertiguessis controvertigueu controvertigueva controvertigueven controvertigueves controvertigué controvertiguérem controvertiguéreu controvertigués controvertiguéssem controvertiguésseu controvertiguéssim controvertiguéssiu controvertiguévem controvertiguéveu controvertim controvertint controvertir controvertira controvertiran controvertirem controvertiren controvertires controvertireu controvertiria controvertirien controvertiries controvertiriva controvertiriven controvertirives controvertirà controvertiràs controvertiré controvertiríem controvertiríeu controvertirívem controvertiríveu controvertisc controvertisca controvertisco controvertiscos controvertisquem controvertisquen controvertisques controvertisqueu controvertissa controvertissen controvertisses controvertissi controvertissin controvertissis controvertist controvertit controvertits controvertiu controvertiva controvertiven controvertives controvertix controvertixa controvertixen controvertixes controvertixi controvertixin controvertixis controvertixo controvertixos controvertí controvertíem controvertíets controvertíeu controvertírem controvertíreu controvertís controvertíscon controvertíssem controvertísseu controvertíssim controvertíssiu controvertíssom controvertíssou controvertívem controvertíveu controvertíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
controverser

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
controverse

contràriament /konˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /konˌtɾa.ɾi.aˈment/ /konˌtɾa.ɾi.əˈment/ /kunˌtɾa.ɾi.əˈmen/ adv
contrairement

contumeliosament /kon.tu.me.ɫiˌo.zaˈmen/ /kon.tu.me.ɫiˌo.zaˈment/ /kon.tu.mə.ɫiˌo.zəˈment/ /kun.tu.mə.ɫiˌo.zəˈmen/ adv
contumélieusement

contumàcia /kon.tuˈma.si.a/ /kun.tuˈma.si.ə/ n fem
entêtement
Tenacitat i duresa en mantenir algun error, pertinàcia.
contumace
L'omissió o tardança en comparèixer en judici, o complir algun requisit del mateix, dins el terme corresponent.

contundentment /kon.tunˌdemˈmen/ /kon.tunˌdemˈment/ /kun.tunˌdemˈmen/ adv
contondante

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ n fem
contusion

contínuament /konˌti.nu.aˈmen/ /konˌti.nu.aˈment/ /konˌti.nu.əˈment/ /kunˌti.nu.əˈmen/ adv
continument

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
conurbation

convalidació n fem
équivalence

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ adj
habituel

convencionalment /kom.ben.si.oˌnaɫˈmen/ /koɱ.ven.si.oˌnaɫˈment/ /koɱ.vən.si.oˌnaɫˈment/ /kum.bən.si.uˌnaɫˈmen/ /kuɱ.vən.si.uˌnaɫˈmen/ adv
conventionnellement

convenient /kom.be.niˈen/ /koɱ.ve.niˈent/ /koɱ.və.niˈent/ /kum.bə.niˈen/ /kuɱ.və.niˈen/ adj
convenable

convenientment /kom.be.niˌemˈmen/ /koɱ.ve.niˌemˈment/ /koɱ.və.niˌemˈment/ /kum.bə.niˌemˈmen/ /kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
convenablement

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
couvent

conventualment /kom.ben.tuˌaɫˈmen/ /koɱ.ven.tuˌaɫˈment/ /koɱ.vən.tuˌaɫˈment/ /kum.bən.tuˌaɫˈmen/ /kuɱ.vən.tuˌaɫˈmen/ adv
conventuellement

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ alg ant bal centr convergeix convergeixa convergeixen convergeixes convergeixi convergeixin convergeixis convergeixo convergeixs convergesc convergesca convergesquen convergesques convergesqui convergesquin convergesquis convergia convergida convergides convergien convergies convergiguem convergiguera convergigueren convergigueres convergiguessen convergiguesses convergiguessin convergiguessis convergigueu convergigueva convergigueven convergigueves convergigué convergiguérem convergiguéreu convergigués convergiguéssem convergiguésseu convergiguéssim convergiguéssiu convergiguévem convergiguéveu convergim convergint convergir convergira convergiran convergirem convergiren convergires convergireu convergiria convergirien convergiries convergiriva convergiriven convergirives convergirà convergiràs convergiré convergiríem convergiríeu convergirívem convergiríveu convergisc convergisca convergisco convergiscos convergisquem convergisquen convergisques convergisqueu convergissa convergissen convergisses convergissi convergissin convergissis convergist convergit convergits convergiu convergiva convergiven convergives convergix convergixa convergixen convergixes convergixi convergixin convergixis convergixo convergixos convergí convergíem convergíets convergíeu convergírem convergíreu convergís convergíscon convergíssem convergísseu convergíssim convergíssiu convergíssom convergíssou convergívem convergíveu convergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
converger

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
conversation
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conversar /kom.berˈsa/ /kom.beɾˈsa/ /koɱ.veɾˈsaɾ/ /koɱ.vəɾˈsa/ /kum.bərˈsa/ /kuɱ.vərˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) convers conversa conversada conversades conversam conversant conversar conversara conversaran conversarem conversaren conversares conversareu conversaria conversarien conversaries conversarà conversaràs conversaré conversaríem conversaríeu conversassen conversasses conversassin conversassis conversat conversats conversau conversava conversaven conversaves converse conversem conversen converses conversessen conversesses conversessin conversessis converseu conversi conversin conversis converso conversà conversàrem conversàreu conversàs conversàssem conversàsseu conversàssim conversàssiu conversàvem conversàveu conversés converséssem conversésseu converséssim converséssiu conversí occ sept val v
conversere

conversió /kom.ber.siˈo/ /kom.beɾ.siˈo/ /koɱ.veɾ.siˈo/ /koɱ.vəɾ.siˈo/ /kum.bər.siˈo/ /kuɱ.vər.siˈo/ n fem
conversion

conversor digital a analògic n masc
convertisseur analogique-numérique

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ bal converteix converteixen converteixes converteixi converteixin converteixis converteixo convertesc convertesqui convertesquin convertesquis convertia convertida convertides convertien converties convertiguem convertigueu convertim convertint convertir convertira convertiran convertirem convertiren convertires convertireu convertiria convertirien convertiries convertirà convertiràs convertiré convertiríem convertiríeu convertisc convertisca convertisquen convertisques convertissen convertisses convertissin convertissis convertit convertits convertiu convertix convertixen convertixes convertixo convertí convertíem convertíeu convertírem convertíreu convertís convertíssem convertísseu convertíssim convertíssiu n-occ occ sept val v
changer
Transformar una cosa en una altra.
convertir
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
convexe

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convid convida convidada convidades convidam convidant convidar convidara convidaran convidarem convidaren convidares convidareu convidaria convidarien convidaries convidarà convidaràs convidaré convidaríem convidaríeu convidassen convidasses convidassin convidassis convidat convidats convidau convidava convidaven convidaves convide convidem conviden convides convidessen convidesses convidessin convidessis convideu convidi convidin convidis convido convidà convidàrem convidàreu convidàs convidàssem convidàsseu convidàssim convidàssiu convidàvem convidàveu convidés convidéssem convidésseu convidéssim convidéssiu convidí occ sept val v
inviter

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
invité

convincentment /kom.binˌsemˈmen/ /koɱ.vinˌsemˈment/ /kum.binˌsemˈmen/ /kuɱ.vinˌsemˈmen/ adv
convaincante

convit /komˈbit/ /koɱˈvit/ /kumˈbit/ /kuɱˈvit/ n masc
festin

convivència /kom.biˈβɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.ə/ /kuɱ.viˈvɛn.si.ə/ n fem
cohabitation

convocar /kom.boˈka/ /kom.boˈkaɾ/ /kom.voˈkaɾ/ /kum.buˈka/ /kum.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convoc convoca convocada convocades convocam convocant convocar convocara convocaran convocarem convocaren convocares convocareu convocaria convocarien convocaries convocarà convocaràs convocaré convocaríem convocaríeu convocassen convocasses convocassin convocassis convocat convocats convocau convocava convocaven convocaves convoco convocà convocàrem convocàreu convocàs convocàssem convocàsseu convocàssim convocàssiu convocàvem convocàveu convoque convoquem convoquen convoques convoquessen convoquesses convoquessin convoquessis convoqueu convoqui convoquin convoquis convoqués convoquéssem convoquésseu convoquéssim convoquéssiu convoquí occ sept val v
convoquer

convocatòria /kom.bo.kaˈtɔ.ɾi.a/ /koɱ.vo.kaˈtɔ.ɾi.a/ /koɱ.vo.kəˈtɔ.ɾi.ə/ /kuɱ.vu.kəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
convocation

convulsivament /kom.buɫˌsi.βaˈmen/ /koɱ.vuɫˌsi.vaˈment/ /koɱ.vuɫˌsi.vəˈment/ /kum.buɫˌsi.βəˈmen/ /kuɱ.vuɫˌsi.vəˈmen/ adv
convulsivement

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ bal convencem convencen convencent convencera convenceran convencerem convenceren convenceres convencereu convenceria convencerien convenceries convencerà convenceràs convenceré convenceríem convenceríeu convences convencessen convencesses convencessin convencessis convenceu convenci convencia convencien convencies convencin convencis convencé convencérem convencéreu convencés convencéssem convencésseu convencéssim convencéssiu convencí convencíem convencíeu convenç convença convenço convençuda convençudes convençut convençuts convèncer convéncer eiv occ sept v.cent val v
convaincre persuader

conxorxa /koɲˈt͡ʃɔr.t͡ʃa/ /koɲˈt͡ʃɔɾ.t͡ʃa/ /koɲˈt͡ʃɔɾ.t͡ʃɔ/ /koɲˈʃɔɾ.ʃə/ /kuɲˈʃɔr.ʃə/ n fem
complot

cony /ˈkoɲ/ n masc
con chatte

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ bal conec conega coneguda conegudes coneguem coneguen coneguera conegueren conegueres conegues coneguessen coneguesses coneguessin coneguessis conegueu conegui coneguin coneguis conegut coneguts conegué coneguérem coneguéreu conegués coneguéssem coneguésseu coneguéssim coneguéssiu coneguí coneix coneixem coneixen coneixent coneixeran coneixerem coneixereu coneixeria coneixerien coneixeries coneixerà coneixeràs coneixeré coneixeríem coneixeríeu coneixes coneixeu coneixia coneixien coneixies coneixíem coneixíeu conèixer occ val v
connaître
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
savoir
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

coníferes /koˈni.fe.ɾes/ /kuˈni.fə.ɾəs/ n fem
conifères

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
coopération

cooperativa escolar n fem
coopérative scolaire

cooptar /ko.opˈta/ /ko.opˈtaɾ/ /ku.upˈta/ alg ant bal cent coopt coopta cooptada cooptades cooptaia cooptaien cooptaies cooptam cooptant cooptar cooptara cooptaran cooptarem cooptaren cooptares cooptareu cooptaria cooptarien cooptaries cooptariva cooptariven cooptarives cooptarà cooptaràs cooptaré cooptaríem cooptaríeu cooptarívem cooptaríveu cooptassen cooptasses cooptassin cooptassis cooptat cooptats cooptau cooptava cooptaven cooptaves cooptavi cooptavo coopte coopteguem coopteguessa coopteguessen coopteguesses cooptegueu cooptegués coopteguéssom coopteguéssou cooptem coopten cooptes cooptessa cooptessen cooptesses cooptessi cooptessin cooptessis coopteu coopti cooptin cooptis coopto cooptos coopts cooptà cooptàiem cooptàieu cooptàrem cooptàreu cooptàs cooptàssem cooptàsseu cooptàssim cooptàssiu cooptàvem cooptàvets cooptàveu cooptàvom cooptés cooptéssem cooptésseu cooptéssim cooptéssiu cooptí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
coopter

coordenada /ko.oɾ.ðeˈna.ða/ /ko.oɾ.ðəˈna.ðə/ /ku.ur.dəˈna.ðə/ /ku.ur.ðəˈna.ðə/ n fem
coordonnée

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
coordination

coordinador /ko.or.ði.naˈðo/ /ko.oɾ.ði.naˈðoɾ/ /ko.oɾ.ði.nəˈðo/ /ku.ur.di.nəˈðo/ /ku.ur.ði.nəˈðo/ n masc
coordinateur

coordinador d'àrbitres n masc
responsable des arbitres

coordinador de jutges de línia n masc
responsable des juges de ligne

coordinador defensiu n masc
coordinateur défensif

coordinador ofensiu n masc
coordinateur offensif

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
coup
Impacte violent entre dos cossos.
attaque
(esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar la pilota, la bola, el volant o el disc per mitjà d'un contacte brusc amb la raqueta, l'estic, el bastó, la pala, el tac, la mà o el peu.

cop amb efecte lateral n masc
coup à effet latéral

cop amb mà alta n masc
coup en main haute

cop amb mà baixa n masc
coup en main basse

cop creuat n masc
coup croisé

cop curt n masc
coup court

cop d'aixella n masc
coup par-dessous

cop d'aproximació n masc
coup d'approche
(golf) Cop, generalment de curta o de mitjana distància, executat des de fora del green per a acostar la bola al forat.
(tennis, pàdel) Cop de tornada difícil executat amb la intenció de pujar a la xarxa just a continuació per fer una volea.

cop d'atac n masc
frappe d'attaque
(voleibol) Cop fort executat amb una sola mà, amb el cos suspès en l'aire i aprofitant l'impuls del salt, que envia la pilota a camp contrari.

cop d'empenta n masc
coup poussé

cop d'esquerra n masc
frappe de la gauche

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
coup d'État

cop d'estic n masc
cinglage

cop d'ull n masc
coup d'œil
Esguard breu.

cop de canell n masc
détente du poignet

cop de cantell n masc
coup de tranche

cop de cap n masc
coup de tête

cop de colze n masc
coup de coude

cop de càstig n masc
coup de pénalité

cop de dits n masc
claquette

cop de dreta n masc
coup droit
(pilota basca, esports de raqueta) Cop donat a la pilota o el volant des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.
coup de la droite
(pilota) Cop donat a la pilota amb la mà dreta.

cop de fons n masc
coup de fond

cop de genoll n masc
coup de genou

cop de marc n masc
bois

cop de peu n masc
coup de pied

cop de preparació n masc
coup de préparation

cop de puny n masc
coup de poing

cop de raspall n masc
coup brossé

cop de revés n masc
coup de revers

cop de revés a dues mans n masc
revers à deux mains

cop de servei n masc
frappe du service

cop de sobrebot n masc
demi-volée

cop de sortida n masc
coup de départ

cop de tac n masc
six pouces

cop de taló n masc
talonnade

cop de xarxa n masc
coup au filet

cop defensiu n masc
coup défensif

cop diagonal inferior n masc
coupé

cop en desnivell n masc
coup dénivelé

cop explosiu n masc
blast

cop guanyador n masc
balle gagnante

cop inferior n masc
coup lifté

cop intermedi n masc
coup intermédiaire

cop lateral n masc
frappe latérale

cop lent n masc
coup lent

cop liftat n masc
coup lifté

cop natural n masc
coup naturel

cop ofensiu n masc
coup offensif

cop paral·lel n masc
balle le long de la ligne

cop picat n masc
lancer frappé

cop pla n masc
coup plat

cop rectificat n masc
coup autour de la tête

cop ràpid n masc
coup rapide

cop tallat n masc
balle coupée

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
coupe
Recipient per contenir líquid amb un peu.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un recipient ornamental.
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.
chapeau
La part buida d'un barret en què hi entra el cap.
brasier
Braser que té la figura de copa, feta de llautó, coure o altre material, amb dues nanses per a portar-lo d'una part a una altra.
bonnet
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.

copar /koˈpa/ /koˈpaɾ/ /kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cop copa copada copades copam copant copar copara coparan coparem coparen copares copareu coparia coparien coparies coparà coparàs coparé coparíem coparíeu copassen copasses copassin copassis copat copats copau copava copaven copaves cope copem copen copes copessen copesses copessin copessis copeu copi copin copis copo copà copàrem copàreu copàs copàssem copàsseu copàssim copàssiu copàvem copàveu copés copéssem copésseu copéssim copéssiu copí occ sept val v
encercler
Tallar la retirada d’un enemic envoltant-lo.
faire banco
Apostar la quantitat total de què respon la banca.
remporter
Acaparar tots els llocs d’una elecció, competició.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
kopeck

copejar /ko.peˈd͡ʒa/ /ko.peˈd͡ʒaɾ/ /ko.peˈʒa/ /ko.pəˈd͡ʒa/ /ku.pəˈʒa/ alg bal copege copegem copegen copeges copegessen copegesses copegessin copegessis copegeu copegi copegin copegis copegés copegéssem copegésseu copegéssim copegéssiu copegí copeig copeja copejada copejades copejam copejant copejar copejara copejaran copejarem copejaren copejares copejareu copejaria copejarien copejaries copejarà copejaràs copejaré copejaríem copejaríeu copejassen copejasses copejassin copejassis copejat copejats copejau copejava copejaven copejaves copejo copejà copejàrem copejàreu copejàs copejàssem copejàsseu copejàssim copejàssiu copejàvem copejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
frapper

copel·la /koˈpɛ.ɫa/ /koˈpɛ.ɫɛ/ /koˈpɛɫ.ɫa/ /koˈpɛɫ.ɫə/ /kuˈpɛ.ɫə/ /kuˈpɛɫ.ɫə/ n fem
coupelle

copel·lar alg ant bal cent copel copel·la copel·lada copel·lades copel·laia copel·laien copel·laies copel·lam copel·lant copel·lar copel·lara copel·laran copel·larem copel·laren copel·lares copel·lareu copel·laria copel·larien copel·laries copel·lariva copel·lariven copel·larives copel·larà copel·laràs copel·laré copel·laríem copel·laríeu copel·larívem copel·laríveu copel·lassen copel·lasses copel·lassin copel·lassis copel·lat copel·lats copel·lau copel·lava copel·laven copel·laves copel·lavi copel·lavo copel·le copel·leguem copel·leguessa copel·leguessen copel·leguesses copel·legueu copel·legués copel·leguéssom copel·leguéssou copel·lem copel·len copel·les copel·lessa copel·lessen copel·lesses copel·lessi copel·lessin copel·lessis copel·leu copel·li copel·lin copel·lis copel·lo copel·los copel·là copel·làiem copel·làieu copel·làrem copel·làreu copel·làs copel·làssem copel·làsseu copel·làssim copel·làssiu copel·làvem copel·làvets copel·làveu copel·làvom copel·lés copel·léssem copel·lésseu copel·léssim copel·léssiu copel·lí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
purifier

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
copernicium

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) copia copiada copiades copiam copiant copiar copiara copiaran copiarem copiaren copiares copiareu copiaria copiarien copiaries copiarà copiaràs copiaré copiaríem copiaríeu copiassen copiasses copiassin copiassis copiat copiats copiau copiava copiaven copiaves copie copiem copien copies copiessen copiesses copiessin copiessis copieu copii copio copià copiàrem copiàreu copiàs copiàssem copiàsseu copiàssim copiàssiu copiàvem copiàveu copiés copiéssem copiésseu copiéssim copiéssiu copií copiï copiïn copiïs occ sept val v
copier
Reproduir un text o document original.
Fer un examen de forma fraudulenta amb les mateixes respostes d'un altre.

copilot /ko.piˈlɔt/ /ku.piˈɫɔt/ n neut
copilote

copiosament /ko.piˌo.zaˈmen/ /ko.piˌo.zaˈment/ /ko.piˌo.zəˈment/ /ku.piˌo.zəˈmen/ adv
copieusement

coproductor /ˌko.pɾo.ðukˈto/ /ˌko.pɾo.ðukˈtoɾ/ /ˌko.pɾu.ðukˈto/ n masc
coproducteur
Persona que coprodueix alguna cosa.

copríncep /koˈpɾin.sep/ /koˈpɾin.səp/ /kuˈpɾin.səp/ n masc
co-prince

copsar /kopˈsa/ /kopˈsaɾ/ /kupˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cops copsa copsada copsades copsam copsant copsar copsara copsaran copsarem copsaren copsares copsareu copsaria copsarien copsaries copsarà copsaràs copsaré copsaríem copsaríeu copsassen copsasses copsassin copsassis copsat copsats copsau copsava copsaven copsaves copse copsem copsen copses copsessen copsesses copsessin copsessis copseu copsi copsin copsis copso copsà copsàrem copsàreu copsàs copsàssem copsàsseu copsàssim copsàssiu copsàvem copsàveu copsés copséssem copsésseu copséssim copséssiu copsí occ sept val v
attraper
Agafar al vol.
saisir
Arribar a percebre.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
copte
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
Copte copte
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
copte coptique
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) copul copula copulada copulades copulam copulant copular copulara copularan copularem copularen copulares copulareu copularia copularien copularies copularà copularàs copularé copularíem copularíeu copulassen copulasses copulassin copulassis copulat copulats copulau copulava copulaven copulaves copule copulem copulen copules copulessen copulesses copulessin copulessis copuleu copuli copulin copulis copulo copulà copulàrem copulàreu copulàs copulàssem copulàsseu copulàssim copulàssiu copulàvem copulàveu copulés copuléssem copulésseu copuléssim copuléssiu copulí occ sept val v
copuler

copulativament /ko.pu.ɫaˌti.vaˈment/ /ko.pu.ɫaˌti.βaˈmen/ /ko.pu.ɫəˌti.vəˈment/ /ku.pu.ɫəˌti.vəˈmen/ /ku.pu.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
copulativement

copòleg /koˈpɔ.lek/ /kuˈpɔ.ɫək/ n masc
harmonica de verres

coquetament /koˌke.taˈmen/ /koˌke.taˈment/ /koˌkə.təˈment/ /kuˌkɛ.təˈmen/ adv
coquettement

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
cœur coeur
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
chœur
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
cœur
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
(esports de raqueta) Part massissa o buida d'una raqueta que uneix el cap amb l'empunyadura.
chœur chorale
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

coracoïdal /ko.ɾa.ko.iˈðaɫ/ /ko.ɾə.ko.iˈðaɫ/ /ku.ɾə.ku.iˈðaɫ/ adj
coracoïde

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n fem
chorale
Grup de persones que canten simultàniament, de vegades també dit en la forma reduïda cor.
choral
Composició musical religiosa destinada a ésser cantada per un cor musical.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n masc
corail
Animal metazou marí proveït d'un esquelet calcari; corall.

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
courage
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

coratjosament /ko.ɾaˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ko.ɾaˌd͡ʒo.zaˈment/ /ko.ɾəˌd͡ʒo.zəˈment/ /ku.ɾəˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
courageusement

corb /ˈkorp/ adj masc
courbe
Línia que es desvia de la recta de forma continuada.

corb /ˈkorp/ n masc
corbeau
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corball /koɾˈbaʎ/ /kurˈbaj/ /kurˈbaʎ/ n masc
corb

corball de fang n masc
ombrine bronze

corball de roca n masc
ombrine

corball fosc n masc
ombrine fusca

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
cravate
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.
(rugbi) Placatge perillós en què se subjecta l'adversari per sobre l'altura de les espatlles o se li colpeja la caròtide amb un braç.
virgule
(golf) Putt en què la bola recorre la vora del forat sense arribar a entrar-hi.

corc /ˈkork/ n masc
artison
Larva o adult de certs coleòpters que s'alimenten de la fusta, del gra o d'altres vegetals.
càries
artison sangsue
(figurat) Persona o cosa que consumeix els béns d'altri.

corcar /korˈka/ /koɾˈka/ /koɾˈkaɾ/ /kurˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corc corca corcada corcades corcam corcant corcar corcara corcaran corcarem corcaren corcares corcareu corcaria corcarien corcaries corcarà corcaràs corcaré corcaríem corcaríeu corcassen corcasses corcassin corcassis corcat corcats corcau corcava corcaven corcaves corco corcà corcàrem corcàreu corcàs corcàssem corcàsseu corcàssim corcàssiu corcàvem corcàveu corque corquem corquen corques corquessen corquesses corquessin corquessis corqueu corqui corquin corquis corqués corquéssem corquésseu corquéssim corquéssiu corquí occ sept val v
piquer

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
ressort
Sistema format per una tira d'acer enrotllada a un tambor que impulsa el moviment en un rellotge i altres en aparells de temps programat.
corde
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

corda de la xarxa n masc
corde du filet

corda tensora n fem
corde de tension

cordar /korˈða/ /koɾˈða/ /koɾˈðaɾ/ /kurˈda/ /kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cord corda cordada cordades cordam cordant cordar cordara cordaran cordarem cordaren cordares cordareu cordaria cordarien cordaries cordarà cordaràs cordaré cordaríem cordaríeu cordassen cordasses cordassin cordassis cordat cordats cordau cordava cordaven cordaves corde cordem corden cordes cordessen cordesses cordessin cordessis cordeu cordi cordin cordis cordo cordà cordàrem cordàreu cordàs cordàssem cordàsseu cordàssim cordàssiu cordàvem cordàveu cordés cordéssem cordésseu cordéssim cordéssiu cordí occ sept val v
boutonner
Cenyir o tancar una peça de vestir amb botons, gafets, agulla o cordons.
lacer
Lligar els cordons de les sabates.
corder
Posar les cordes a un instrument o un utensili.

cordatge n masc
cordage

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
cordial

cordialitat /koɾ.ði.a.ɫiˈtat/ /koɾ.ði.ə.ɫiˈtat/ /kur.di.ə.ɫiˈtat/ /kur.ði.ə.ɫiˈtat/ n fem
cordialité

cordialment /kor.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈment/ /kur.diˌaɫˈmen/ /kur.ðiˌaɫˈmen/ adv
cordialement

cordó /koɾˈðo/ /kurˈdo/ n masc
cordelière
Espècie de corda generalment rodona que acostuma a fer-se de fils entrelligats o trenats de seda, cotó, estam i altres matèries semblants, i que acostuma a tenir la funció de subjectar o lligar algun objecte.
cordon
La corda amb què se cenyeixen l'hàbit els religiosos d'alguns ordres.
(argot casteller) Cadascun dels cercles concèntrics dels castellers de la pinya; el primer cordó consisteix dels castellers en contacte directe amb el tronc (primeres mans, primers vents i laterals), el segon cordó dels castellers col·locats darrere dels del primer cordó, etc.
aiguillette cordon
Conjunt de partides de tropa o gent col·locades de distància en distància per a privar la comunicació d'un territori amb un altre o per a impedir el pas.
cordonnet
Guarnició que es fa a la vora de les monedes per a que no siguin falsificades ni retallades (antigament).

coreferent /ko.re.feˈɾen/ /ko.re.feˈɾent/ /ko.rə.fəˈɾent/ /ku.rə.fəˈɾen/ adj
co-référentiel

coreferència /ko.re.feˈɾɛn.si.a/ /ko.rə.fəˈɾɛn.si.ə/ /ku.rə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
corréférence

coregent /ko.reˈd͡ʒen/ /ko.reˈd͡ʒent/ /ko.reˈʒen/ /ko.rəˈʒent/ /ku.rəˈʒen/ n neut
corégent

coregència /ko.reˈd͡ʒɛn.si.a/ /ko.reˈʒɛn.si.a/ /ko.rəˈʒɛn.si.ə/ /ku.rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
corégence

coreligionari /ko.re.ɫi.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.re.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.rə.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ku.rə.ɫi.ʒi.uˈna.ɾi/ n masc
coreligionnaire

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
chorégraphie

coresponsabilitat /ko.res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /ko.rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /ku.rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ /ku.rəs.pun.sə.βi.ɫiˈtat/ n fem
coresponsabilité

coresponsabilitzar /ko.res.pon.sa.bi.ɫiˈzaɾ/ /ko.res.pon.sa.βi.ɫiˈd͡za/ /ko.res.pon.sa.βi.ɫiˈza/ /ko.rəs.pon.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /ku.rəs.pun.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /ku.rəs.pun.sə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) coresponsabilitz coresponsabilitza coresponsabilitzada coresponsabilitzades coresponsabilitzam coresponsabilitzant coresponsabilitzar coresponsabilitzara coresponsabilitzaran coresponsabilitzarem coresponsabilitzaren coresponsabilitzares coresponsabilitzareu coresponsabilitzaria coresponsabilitzarien coresponsabilitzaries coresponsabilitzarà coresponsabilitzaràs coresponsabilitzaré coresponsabilitzaríem coresponsabilitzaríeu coresponsabilitzassen coresponsabilitzasses coresponsabilitzassin coresponsabilitzassis coresponsabilitzat coresponsabilitzats coresponsabilitzau coresponsabilitzava coresponsabilitzaven coresponsabilitzaves coresponsabilitze coresponsabilitzem coresponsabilitzen coresponsabilitzes coresponsabilitzessen coresponsabilitzesses coresponsabilitzessin coresponsabilitzessis coresponsabilitzeu coresponsabilitzi coresponsabilitzin coresponsabilitzis coresponsabilitzo coresponsabilitzà coresponsabilitzàrem coresponsabilitzàreu coresponsabilitzàs coresponsabilitzàssem coresponsabilitzàsseu coresponsabilitzàssim coresponsabilitzàssiu coresponsabilitzàvem coresponsabilitzàveu coresponsabilitzés coresponsabilitzéssem coresponsabilitzésseu coresponsabilitzéssim coresponsabilitzéssiu coresponsabilitzí occ sept val v
coresponsabiliser

coresponsable /ko.res.ponˈsa.bɫe/ /ko.res.ponˈsa.βɫe/ /ko.res.ponˈsab.bɫe/ /ko.rəs.ponˈsab.bɫə/ /ku.rəs.punˈsa.βɫə/ /ku.rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
coresponsable

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
coréen
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
coréen
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corfbol /ˌkoɾˈbɔɫ/ /ˌkɔrvˈβɔɫ/ n masc
korfbal

corferir /ˌkɔr.feˈɾi/ /ˌkɔr.fəˈɾi/ /ˌkɔɾ.feˈɾi/ /ˌkɔɾ.feˈɾiɾ/ alg bal corfer corfereix corfereixen corfereixes corfereixi corfereixin corfereixis corfereixo corfereixs corferen corferesc corferesca corferesquen corferesques corferesqui corferesquin corferesquis corferi corferia corferida corferides corferien corferies corferiguem corferigueu corferim corferin corferint corferir corferira corferiran corferirem corferiren corferires corferireu corferiria corferirien corferiries corferirà corferiràs corferiré corferiríem corferiríeu corferis corferisc corferisca corferisquen corferisques corferissen corferisses corferissin corferissis corferit corferits corferiu corferix corferixen corferixes corferixo corfers corferí corferíem corferíeu corferírem corferíreu corferís corferíssem corferísseu corferíssim corferíssiu eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
blesser le cœur
Tenir mal d'amors, patir per si el sentiment d'amor és correspost o no.

corifeu /ko.ɾiˈfɛw/ /ku.ɾiˈfɛw/ n masc
coryphée

cormòfit /koɾˈmɔ.fit/ /kurˈmɔ.fit/ n masc
cormophyte

corn /ˈkɔrn/ n masc
cor
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn alpí n masc
cor des Alpes

corn anglès n masc
cor anglais

corn de caça n masc
cor de chasse

corn de l'abundància n masc
corne d'abondance

corn de posta n masc
cor de postillon

corn marí n masc
conque-trompette

cornella /koɾˈne.ʎa/ /koɾˈne.ʎə/ /kurˈne.ʎə/ n fem
corneille noire

corner /korˈne/ /koɾˈne/ /koɾˈneɾ/ /kurˈne/ n masc
sorbier

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
cornet
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n neut
cornettiste
Persona que toca la corneta.

corneta muda n fem
cornet muet

corneta recta n fem
cornet à bouquin droit

cornetí /koɾ.neˈti/ /koɾ.nəˈti/ /kur.nəˈti/ n masc
cornet à pistons

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
corniche
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ n fem
corolle

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
couronne

coronar /ko.ɾoˈna/ /ko.ɾoˈnaɾ/ /ku.ɾuˈna/ alg ant bal cent coron corona coronada coronades coronaia coronaien coronaies coronam coronant coronar coronara coronaran coronarem coronaren coronares coronareu coronaria coronarien coronaries coronariva coronariven coronarives coronarà coronaràs coronaré coronaríem coronaríeu coronarívem coronaríveu coronassen coronasses coronassin coronassis coronat coronats coronau coronava coronaven coronaves coronavi coronavo corone coroneguem coroneguessa coroneguessen coroneguesses coronegueu coronegués coroneguéssom coroneguéssou coronem coronen corones coronessa coronessen coronesses coronessi coronessin coronessis coroneu coroni coronin coronis corono coronos corons coronà coronàiem coronàieu coronàrem coronàreu coronàs coronàssem coronàsseu coronàssim coronàssiu coronàvem coronàvets coronàveu coronàvom coronés coronéssem coronésseu coronéssim coronéssiu coroní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
couroner

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
colonel

coroïdal /ko.ɾo.iˈðaɫ/ /ku.ɾu.iˈðaɫ/ adj
choroïdien

corporalment /kor.poˌɾaɫˈmen/ /koɾ.poˌɾaɫˈmen/ /koɾ.poˌɾaɫˈment/ /kur.puˌɾaɫˈmen/ adv
corporellement

corporativament /kor.po.ɾaˌti.βaˈmen/ /koɾ.po.ɾaˌti.vaˈment/ /koɾ.po.ɾaˌti.βaˈmen/ /koɾ.po.ɾəˌti.vəˈment/ /kur.pu.ɾəˌti.vəˈmen/ /kur.pu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
corporativement

corpulent /kor.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫent/ /kur.puˈɫen/ adj masc
corpulent

corpus /ˈkɔr.pus/ n masc
corpus

corpòriament /korˌpɔ.ɾi.aˈmen/ /koɾˌpɔ.ɾi.aˈmen/ /koɾˌpɔ.ɾi.aˈment/ /koɾˌpɔ.ɾi.əˈment/ /kurˌpɔ.ɾi.əˈmen/ adv
corporellement

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
resserre

corre-corre n masc
souricière

correccionalment /ko.rek.si.oˌnaɫˈmen/ /ko.rek.si.oˌnaɫˈment/ /ko.rək.si.oˌnaɫˈment/ /ku.rək.si.uˌnaɫˈmen/ adv
correctionnellement

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
correction

correcció automàtica n fem
correction automatique

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ adv
correctement

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
correct

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
couloir
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
coureur
Esportista en una prova de cursa.
(beisbol) Atacant que avança cap a una base o que està aturat en una base.
(futbol americà) Atacant, generalment en nombre de dos i situat unes iardes darrere el quaterback, que s'encarrega principalment de fer avançar la pilota cap a la línia de gol contrària.

corredor d'habilitat n masc
halfback

corredor de potència n masc
fullback

corredor de primera base n masc
coureur en première base

corredor de segona base n masc
coureur en seconde base

corredor de tercera base n masc
coureur en troisième base

corredor emergent n masc
coureur d'urgence

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ alg ant bal centr corregeix corregeixa corregeixen corregeixes corregeixi corregeixin corregeixis corregeixo corregeixs corregesc corregesca corregesquen corregesques corregesqui corregesquin corregesquis corregia corregida corregides corregien corregies corregiguem corregiguera corregigueren corregigueres corregiguessen corregiguesses corregiguessin corregiguessis corregigueu corregigueva corregigueven corregigueves corregigué corregiguérem corregiguéreu corregigués corregiguéssem corregiguésseu corregiguéssim corregiguéssiu corregiguévem corregiguéveu corregim corregint corregir corregira corregiran corregirem corregiren corregires corregireu corregiria corregirien corregiries corregiriva corregiriven corregirives corregirà corregiràs corregiré corregiríem corregiríeu corregirívem corregiríveu corregisc corregisca corregisco corregiscos corregisquem corregisquen corregisques corregisqueu corregissa corregissen corregisses corregissi corregissin corregissis corregist corregit corregits corregiu corregiva corregiven corregives corregix corregixa corregixen corregixes corregixi corregixin corregixis corregixo corregixos corregí corregíem corregíets corregíeu corregírem corregíreu corregís corregíscon corregíssem corregísseu corregíssim corregíssiu corregíssom corregíssou corregívem corregíveu corregíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
corriger

correguda /ko.reˈɣu.ða/ /ko.rəˈɣu.ðə/ n fem
course
(futbol americà) Acció d'un corredor que rep la pilota, consistent a avançar pel camp de joc mantenint-la i esquivant els defensors de l'equip adversari fins que és placat i toca a terra almenys amb un genoll.
point
(beisbol) Punt aconseguit per un atacant que arriba a la base de meta sense ser eliminat, després d'haver recorregut totes les bases en sentit contrari a les agulles del rellotge.
course d'élan
(pilota basca) Conjunt de passos ràpids endavant fets per un jugador abans de servir.

correguda impulsada n fem
point produit

correguda neta n fem
point mérité

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
corrélation

correlativament /ko.re.ɫaˌti.vaˈment/ /ko.re.ɫaˌti.βaˈmen/ /ko.rə.ɫəˌti.vəˈment/ /ku.rə.ɫəˌti.vəˈmen/ /ku.rə.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
corrélativement

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
courant
Que flueix.
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
courant
Massa que flueix contínuament.

correntment /koˌremˈmen/ /koˌremˈment/ /kuˌremˈmen/ adv
couramment

corrents /koˈrens/ /kuˈrens/ adv
vite

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ bal correspon corresponc correspondran correspondre correspondrem correspondreu correspondria correspondrien correspondries correspondrà correspondràs correspondré correspondríem correspondríeu corresponem corresponen corresponent corresponeu corresponga corresponguem corresponguen corresponguera correspongueren correspongueres correspongues corresponguessen corresponguesses corresponguessin corresponguessis correspongueu correspongui corresponguin corresponguis correspongué corresponguérem corresponguéreu correspongués corresponguéssem corresponguésseu corresponguéssim corresponguéssiu corresponguí corresponia corresponien corresponies correspons corresponíem corresponíeu correspost corresposta correspostes correspostos occ val v
correspondre
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

correspondència escolar n fem
correspondance interscolaire

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
correspondant

corresponentment /ko.res.poˌnemˈmen/ /ko.res.poˌnemˈment/ /ko.rəs.poˌnemˈment/ /ku.rəs.puˌnemˈmen/ adv
correspondante

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
correspondant

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
courroie
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
courrier
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
courrier poste
Conjunt de cartes o de correspondència.
poste courrier
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
courrier électronique courriel

corrinyar /ko.riˈɲa/ /ko.riˈɲaɾ/ /ku.riˈɲa/ alg ant bal cent corriny corrinya corrinyada corrinyades corrinyaia corrinyaien corrinyaies corrinyam corrinyant corrinyar corrinyara corrinyaran corrinyarem corrinyaren corrinyares corrinyareu corrinyaria corrinyarien corrinyaries corrinyariva corrinyariven corrinyarives corrinyarà corrinyaràs corrinyaré corrinyaríem corrinyaríeu corrinyarívem corrinyaríveu corrinyassen corrinyasses corrinyassin corrinyassis corrinyat corrinyats corrinyau corrinyava corrinyaven corrinyaves corrinyavi corrinyavo corrinye corrinyeguem corrinyeguessa corrinyeguessen corrinyeguesses corrinyegueu corrinyegués corrinyeguéssom corrinyeguéssou corrinyem corrinyen corrinyes corrinyessa corrinyessen corrinyesses corrinyessi corrinyessin corrinyessis corrinyeu corrinyi corrinyin corrinyis corrinyo corrinyos corrinys corrinyà corrinyàiem corrinyàieu corrinyàrem corrinyàreu corrinyàs corrinyàssem corrinyàsseu corrinyàssim corrinyàssiu corrinyàvem corrinyàvets corrinyàveu corrinyàvom corrinyés corrinyéssem corrinyésseu corrinyéssim corrinyéssiu corrinyí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
se hâter

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) corrobor corrobora corroborada corroborades corroboram corroborant corroborar corroborara corroboraran corroborarem corroboraren corroborares corroborareu corroboraria corroborarien corroboraries corroborarà corroboraràs corroboraré corroboraríem corroboraríeu corroborassen corroborasses corroborassin corroborassis corroborat corroborats corroborau corroborava corroboraven corroboraves corrobore corroborem corroboren corrobores corroboressen corroboresses corroboressin corroboressis corroboreu corrobori corroborin corroboris corroboro corroborà corroboràrem corroboràreu corroboràs corroboràssem corroboràsseu corroboràssim corroboràssiu corroboràvem corroboràveu corroborés corroboréssem corroborésseu corroboréssim corroboréssiu corroborí occ sept val v
corroborer

corroir /ko.ruˈi/ /ko.ruˈiɾ/ /ku.ruˈi/ alg bal corroeix corroeixen corroeixes corroeixi corroeixin corroeixis corroeixo corroeixs corroesc corroesca corroesquen corroesques corroesqui corroesquin corroesquis corroint corroir corroiran corroirem corroireu corroiria corroirien corroiries corroirà corroiràs corroiré corroiríem corroiríeu corroí corroíem corroíeu corroírem corroíreu corroís corroíssem corroísseu corroíssim corroíssiu corroïa corroïda corroïdes corroïen corroïes corroïguem corroïgueu corroïm corroïra corroïren corroïres corroïsc corroïsca corroïsquen corroïsques corroïssen corroïsses corroïssin corroïssis corroït corroïts corroïu corroïx corroïxen corroïxes corroïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
corroder

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ bal corromp corrompa corrompem corrompen corrompent corrompera corromperen corromperes corrompes corrompessen corrompesses corrompessin corrompessis corrompeu corrompi corrompia corrompien corrompies corrompin corrompis corrompo corrompran corrompre corromprem corrompreu corrompria corromprien corrompries corromprà corrompràs corrompré corrompríem corrompríeu corromps corrompuda corrompudes corromput corromputs corrompé corrompérem corrompéreu corrompés corrompéssem corrompésseu corrompéssim corrompéssiu corrompí corrompíem corrompíeu occ sept val v
corrompre
Alterar o mudar la forma d'alguna cosa.
Metafòricament, pervertir o seduir a una dona.
Metafòricament, pervertir, viciar els bons costums.
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.
(pronominal) Podrir-se, fer-se malbé.

corrompre's /koˈrom.pɾes/ /kuˈrom.pɾəs/ v
corrompre

corrua /koˈru.a/ /kuˈru.ə/ n fem
rangé

corruixar-se /ko.rujˈʃar.se/ /ko.rujˈʃaɾ.se/ /ko.ruˈʃaɾ.se/ /ko.ruˈʃaɾ.sə/ /ku.ru.ʃərˈsə/ /ku.ruˈʃar.sə/ alg ant bal cent corruix corruixa corruixada corruixades corruixaia corruixaien corruixaies corruixam corruixant corruixar corruixara corruixaran corruixarem corruixaren corruixares corruixareu corruixaria corruixarien corruixaries corruixariva corruixariven corruixarives corruixarà corruixaràs corruixaré corruixaríem corruixaríeu corruixarívem corruixaríveu corruixassen corruixasses corruixassin corruixassis corruixat corruixats corruixau corruixava corruixaven corruixaves corruixavi corruixavo corruixe corruixeguem corruixeguessa corruixeguessen corruixeguesses corruixegueu corruixegués corruixeguéssom corruixeguéssou corruixem corruixen corruixes corruixessa corruixessen corruixesses corruixessi corruixessin corruixessis corruixeu corruixi corruixin corruixis corruixo corruixos corruixs corruixà corruixàiem corruixàieu corruixàrem corruixàreu corruixàs corruixàssem corruixàsseu corruixàssim corruixàssiu corruixàvem corruixàvets corruixàveu corruixàvom corruixés corruixéssem corruixésseu corruixéssim corruixéssiu corruixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
courroucer

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
corruption
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corruptible /ko.rupˈti.bɫe/ /ko.rupˈti.βɫe/ /ko.rupˈtib.bɫe/ /ko.rupˈtib.bɫə/ /ku.rupˈti.βɫə/ /ku.rupˈtib.bɫə/ adj
corruptible

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
rouleau
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesant, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

corsecar /kor.seˈka/ /koɾ.seˈka/ /koɾ.seˈkaɾ/ /koɾ.səˈka/ /kur.səˈka/ corseca corsecada corsecades corsecant corsecar corsecaran corsecarem corsecaren corsecares corsecareu corsecaria corsecarien corsecaries corsecarà corsecaràs corsecaré corsecaríem corsecaríeu corsecat corsecats corsecava corsecaven corsecaves corseco corsecà corsecàrem corsecàreu corsecàvem corsecàveu corsequem corsequen corseques corsequessen corsequesses corsequessin corsequessis corsequeu corsequi corsequin corsequis corsequés corsequéssem corsequésseu corsequéssim corsequéssiu corsequí sept v
déssecher
Tenir una planta una gran manca d’humitat.

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
cheval

cort /ˈkort/ n fem
cour
(central, septentrional) Lloc tancat a peu pla de la casa rural destinat al bestiar gros i menut, proveït de menjadores, abeuradores i jaços.
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesament /korˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈment/ /koɾˌtə.zəˈment/ /kurˌtɛ.zəˈmen/ adv
courtoisement

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
courtoisie

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
courtisane

corticoesteroide /ˌkoɾ.ti.ko.es.teˈɾɔj.ðe/ /ˌkɔr.ti.kus.təˈɾɔj.ðə/ /ˌkɔɾ.ti.kos.təˈɾɔj.ðə/ n masc
corticostéroïde

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
rideau
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.
bar chimes
Instrument idiòfon que consisteix en una sèrie de barres d'alumini de diferents mides i ordenades de menor a major, penjades d'un tros de fusta, les quals xoquen entre si quan són fregades amb una baqueta o amb la mà.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
cortisol

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
courtois

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
croche
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

corònim /koˈɾɔ.nim/ /kuˈɾɔ.nim/ n masc
choronyme

cos n masc
corps corpus
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
chose
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosac /koˈzak/ /kuˈzak/ adj masc
cosaque

cosidor /ko.ziˈðo/ /ko.ziˈðoɾ/ /ku.ziˈðo/ n masc
boîte à couture
Petita capsa per desar agulles, didals i altres coses necessàries per cosir.
couseur
Persona que cus o que en té l'ofici.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
cousine

cosina prima n fem
cousine deuxième

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
coudre

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
cosmos

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
conception du monde

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ adj masc
cosmétique

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ n fem
cosmétologie

cospell /kosˈpeʎ/ /kusˈpeʎ/ n masc
flan

cossi /ˈkɔ.si/ n masc
bassine
Recipient gran de forma troncocònica, amb un forat a la part de baix, que servia per fer-hi la bugada.

cossia /koˈsi.a/ /kuˈsi.ə/ n fem
coursie
Passadís o corredor que s'estenia, de proa a popa, a la part central d’una galera.
Pla de simetria d'un vaixell que el talla pel mig i va de proa a popa.

cossiol /ko.siˈɔɫ/ /ku.siˈɔɫ/ n masc
petit cuvier

cost /ˈkɔst/ n masc
coût

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
côte
Part de la terra que toca al mar.
Pendís de muntanya.

costal /kosˈtaɫ/ /kusˈtaɫ/ adj
costal
Relatiu a les costelles o els costats.

costaner /kos.taˈne/ /kos.taˈneɾ/ /kos.təˈne/ /kus.təˈne/ adj masc
côtier

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cost costa costada costades costam costant costar costara costaran costarem costaren costares costareu costaria costarien costaries costarà costaràs costaré costaríem costaríeu costassen costasses costassin costassis costat costats costau costava costaven costaves coste costem costen costes costessen costesses costessin costessis costeu costi costin costis costo costà costàrem costàreu costàs costàssem costàsseu costàssim costàssiu costàvem costàveu costés costéssem costésseu costéssim costéssiu costí occ sept val v
coûter

costar un ull v
coûter les yeux de la tête

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
côté
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.
latéral
(pilota basca) Llançament de revés executat amb un moviment de la cesta paral·lel a terra.

costat feble n masc
côté faible
(basquetbol) Zona d'una pista de joc allunyada del punt on es juga la pilota, que generalment està ocupada per pocs jugadors.

costat fort n masc
côté fort
(basquetbol) Zona d'una pista de joc on es juga la pilota, que generalment està ocupada per força jugadors.
(futbol americà) Costat de la formació d'un equip atacant amb més jugadors perquè hi figura el receptor interior.

costat obert n masc
côté ouvert

costat per dalt n masc
par-dessus l'épaule

costat tancat n masc
côté fermé

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) costege costegem costegen costeges costegessen costegesses costegessin costegessis costegeu costegi costegin costegis costegés costegéssem costegésseu costegéssim costegéssiu costegí costeig costeja costejada costejades costejam costejant costejar costejara costejaran costejarem costejaren costejares costejareu costejaria costejarien costejaries costejarà costejaràs costejaré costejaríem costejaríeu costejassen costejasses costejassin costejassis costejat costejats costejau costejava costejaven costejaves costejo costejà costejàrem costejàreu costejàs costejàssem costejàsseu costejàssim costejàssiu costejàvem costejàveu occ sept val v
côtoyer
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
côte
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.
côtelette côte
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.

costellera /kos.teˈʎe.ɾa/ /kos.təˈʎe.ɾə/ /kus.təˈʎe.ɾə/ n fem
protège-côtes

costosament /kosˌto.zaˈmen/ /kosˌto.zaˈment/ /kosˌto.zəˈment/ /kusˌto.zəˈmen/ adv
coûteusement

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
habitude

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
cousin

cosí germà n masc
cousin germain

cosí prim n masc
cousin issu de germain

cosí tercer n masc
cousin arrière-issu de germain

cot /ˈkot/ /ˈkɔt/ adj masc
basse
Inclinat cap a terra.

cota /ˈko.ta/ /ˈko.tə/ /ˈkɔ.ta/ /ˈkɔ.tɔ/ /ˈkɔ.tə/ n fem
cotte
Vestidura de defensa medieval feta de cuiro amb malles de ferro entrellaçades.
cote
Altitud d’un punt geogràfic.

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ n fem
corset

cotilló /ko.tiˈʎo/ /ku.tiˈʎo/ n masc
cotillon

cotiloïdal /ko.ti.ɫo.iˈðaɫ/ /ku.ti.ɫu.iˈðaɫ/ adj
cotyloïdien

cotilèdon /ko.tiˈɫɛ.ðon/ /ku.tiˈɫɛ.ðun/ n masc
cotylédon

cotna /ˈkon.na/ /ˈkon.nə/ n fem
couenne

cotnar /konˈna/ /konˈnaɾ/ /kunˈna/ cotna cotnada cotnades cotnant cotnar cotnaran cotnarem cotnaren cotnares cotnareu cotnaria cotnarien cotnaries cotnarà cotnaràs cotnaré cotnaríem cotnaríeu cotnat cotnats cotnava cotnaven cotnaves cotnem cotnen cotnes cotnessen cotnesses cotnessin cotnessis cotneu cotni cotnin cotnis cotno cotnà cotnàrem cotnàreu cotnàvem cotnàveu cotnés cotnéssem cotnésseu cotnéssim cotnéssiu cotní sept v
écorcher
Cobrar a algú en excés.

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
alouette lulu

cotonia /ko.toˈni.a/ /ko.toˈni.ə/ /ku.tuˈni.ə/ n fem
cotonnine

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
voiture automobile
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).
carrosse
Vehicle amb rodes arrossegat per animals de tir destinat al transport de persones.

cotxe de golf n masc
voiturette de golf

cotxe patrulla n masc
voiture de patrouille

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
cocher

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
coton

cotó hidròfil n masc
coton hydrophile

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
cuivre
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ bal coc coem coent coeu coga coguda cogudes coguem coguen coguera cogueren cogueres cogues coguessen coguesses coguessin coguessis cogueu cogui coguin coguis cogut coguts cogué coguérem coguéreu cogués coguéssem coguésseu coguéssim coguéssiu coguí cou couen couran coure courem coureu couria courien couries courà couràs couré couríem couríeu cous coíem coíeu coïa coïen coïes cuit cuita cuites cuits occ val v
cuire
(cuina) Preparar un aliment al foc o alta temperatura.
piquer
(intransitiu) Produir coïssor, una sensació com de cremada.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
grotte caverne

covar /koˈva/ /koˈvaɾ/ /koˈβa/ /kuˈva/ /kuˈβa/ alg ant bal cent cou cous cov cova covada covades covaia covaien covaies covaieu covam covant covar covara covaran covarem covaren covares covareu covaria covarien covaries covariva covariven covarives covarà covaràs covaré covaríem covaríeu covarívem covaríveu covassen covasses covassin covassis covat covats covau covava covaven covaves covavi covavo cove coveguem coveguessa coveguessen coveguesses covegueu covegués coveguéssom coveguéssou covem coven coves covessa covessen covesses covessi covessin covessis coveu covi covin covis covo covos covà covàiem covàrem covàreu covàs covàssem covàsseu covàssim covàssiu covàvem covàvets covàveu covàvom covés covéssem covésseu covéssim covéssiu coví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
incuber

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
couard lâche
Que no té coratge.

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ n masc
couard
Qui no té coratge.

covardament /koˌvaɾ.ðaˈment/ /koˌvaɾ.ðəˈment/ /koˌβar.ðaˈmen/ /koˌβaɾ.ðaˈmen/ /kuˌvar.ðəˈmen/ /kuˌβar.dəˈmen/ adv
couardement

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
lâcheté

cove /ˈkɔ.ve/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βe/ n masc
hotte

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
Covid-19

coàgul /koˈa.ɣuɫ/ /kuˈa.ɣuɫ/ n masc
coagulum

coça /ˈko.sa/ /ˈko.sə/ n fem
ruade

coïssor /ko.iˈso/ /ko.iˈsoɾ/ /ku.iˈso/ n fem
cuisson

crac /ˈkɾak/ Interjection
crac
Expressió del soroll de quelcom que es trenca.

crac /ˈkɾak/ n masc
crack
as (persona excel·lent)
(argot) Derivat de la cocaïna, en forma de cristalls, per ser fumat.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
crabe
Crustaci de la infraordre Brachyura.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n neut
Cancer
Persona del signe zodiacal de Cranc o Càncer.

crani n masc
crâne

craqueig /kɾaˈket͡ʃ/ /kɾəˈkət͡ʃ/ /kɾəˈkɛt͡ʃ/ n masc
craquage

craquejar /kɾa.keˈd͡ʒa/ /kɾa.keˈd͡ʒaɾ/ /kɾa.keˈʒa/ /kɾə.kəˈd͡ʒa/ /kɾə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) craquege craquegem craquegen craqueges craquegessen craquegesses craquegessin craquegessis craquegeu craquegi craquegin craquegis craquegés craquegéssem craquegésseu craquegéssim craquegéssiu craquegí craqueig craqueja craquejada craquejades craquejam craquejant craquejar craquejara craquejaran craquejarem craquejaren craquejares craquejareu craquejaria craquejarien craquejaries craquejarà craquejaràs craquejaré craquejaríem craquejaríeu craquejassen craquejasses craquejassin craquejassis craquejat craquejats craquejau craquejava craquejaven craquejaves craquejo craquejà craquejàrem craquejàreu craquejàs craquejàssem craquejàsseu craquejàssim craquejàssiu craquejàvem craquejàveu occ sept val v
craquer

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
création

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
créateur

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
créer
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
créatif

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
créativité

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ alg ant bal cent crebant crebanta crebantada crebantades crebantaia crebantaien crebantaies crebantam crebantant crebantar crebantara crebantaran crebantarem crebantaren crebantares crebantareu crebantaria crebantarien crebantaries crebantariva crebantariven crebantarives crebantarà crebantaràs crebantaré crebantaríem crebantaríeu crebantarívem crebantaríveu crebantassen crebantasses crebantassin crebantassis crebantat crebantats crebantau crebantava crebantaven crebantaves crebantavi crebantavo crebante crebanteguem crebanteguessa crebanteguessen crebanteguesses crebantegueu crebantegués crebanteguéssom crebanteguéssou crebantem crebanten crebantes crebantessa crebantessen crebantesses crebantessi crebantessin crebantessis crebanteu crebanti crebantin crebantis crebanto crebantos crebants crebantà crebantàiem crebantàieu crebantàrem crebantàreu crebantàs crebantàssem crebantàsseu crebantàssim crebantàssiu crebantàvem crebantàvets crebantàveu crebantàvom crebantés crebantéssem crebantésseu crebantéssim crebantéssiu crebantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
casser

credença /kɾeˈðen.sa/ /kɾəˈðɛn.sə/ n fem
crédence
(litúrgia) Tauleta per al servei de l’altar.

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
crédibilité

credo /ˈkɾɛ.ðo/ /ˈkɾɛ.ðu/ n masc
crédo

cree /ˈkɾe.e/ /ˈkɾi/ n neut
Cri

creença n fem
croyance

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
cresson

creixença /kɾejˈʃen.sa/ /kɾeˈʃen.sa/ /kɾəˈʃen.sə/ /kɾəˈʃɛn.sə/ n fem
croissance

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
brûlure
Acció de cremar.
crème
Part greixosa de la llet.
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.
Preparació culinària amb cereals i llet, entre altres ingredients, més espès que una sopa.

crema /ˈkɾe.mə/ n masc
crème
Color groc blanquinós.

crema cremada n fem
crème brûlée

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
brûle

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
crémaillère fermeture à glissière
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crem crema cremada cremades cremam cremant cremar cremara cremaran cremarem cremaren cremares cremareu cremaria cremarien cremaries cremarà cremaràs cremaré cremaríem cremaríeu cremassen cremasses cremassin cremassis cremat cremats cremau cremava cremaven cremaves creme cremem cremen cremes cremessen cremesses cremessin cremessis cremeu cremi cremin cremis cremo cremà cremàrem cremàreu cremàs cremàssem cremàsseu cremàssim cremàssiu cremàvem cremàveu cremés creméssem cremésseu creméssim creméssiu cremí occ sept val v
brûler
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

cremor /kɾeˈmo/ /kɾeˈmoɾ/ /kɾəˈmo/ n fem
brûlure

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
crêpe

crepitar /kɾe.piˈta/ /kɾe.piˈtaɾ/ /kɾə.piˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crepit crepita crepitada crepitades crepitam crepitant crepitar crepitara crepitaran crepitarem crepitaren crepitares crepitareu crepitaria crepitarien crepitaries crepitarà crepitaràs crepitaré crepitaríem crepitaríeu crepitassen crepitasses crepitassin crepitassis crepitat crepitats crepitau crepitava crepitaven crepitaves crepite crepitem crepiten crepites crepitessen crepitesses crepitessin crepitessis crepiteu crepiti crepitin crepitis crepito crepità crepitàrem crepitàreu crepitàs crepitàssem crepitàsseu crepitàssim crepitàssiu crepitàvem crepitàveu crepités crepitéssem crepitésseu crepitéssim crepitéssiu crepití occ sept val v
crépiter

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
crépuscule

crescendo /kɾeˈʃen.do/ /kɾeˈʃɛn.do/ n masc
crescendo

crescuda /kɾesˈku.ða/ /kɾəsˈku.ðə/ n fem
accroissement
L'acte o efecte de créixer.
accroissement augmenter
Augment d'aigua dels rius i rieres degut a la pluja o en fondre's la neu.
augmenter mailles
(plural) Els punts que s'augmenten en alguns paratges de la mitja per que sigui més ampla.

cresol /kɾeˈzɔɫ/ /kɾəˈzɔɫ/ n masc
crogiolo crésol
(química) Derivat del toluè usat com a desinfectant i fumigant obtingut del quitrà de carbó.

cresp /ˈkɾesp/ /ˈkɾəsp/ /ˈkɾɛsp/ adj masc
crépu

crespar /kɾesˈpa/ /kɾesˈpaɾ/ /kɾəsˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cresp crespa crespada crespades crespam crespant crespar cresparan cresparem cresparen crespares crespareu cresparia cresparien cresparies cresparà cresparàs cresparé cresparíem cresparíeu crespassen crespasses crespassin crespassis crespat crespats crespau crespava crespaven crespaves crespem crespen crespes crespessen crespesses crespessin crespessis crespeu crespi crespin crespis crespo crespà crespàrem crespàreu crespàs crespàssem crespàsseu crespàssim crespàssiu crespàvem crespàveu crespés crespéssem crespésseu crespéssim crespéssiu crespí sept v
friser plisser
Fer tornar cresp, el cabell arrissat, la roba ondulada.

crespó /kɾesˈpo/ /kɾəsˈpo/ n masc
crêpe
Teixit fet amb fils de seda torçats.

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
crête

cresta xinesa n fem
jaozi

crestomatia n fem
chrestomathie

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
craie

cretaci /kɾeˈta.si/ /kɾəˈta.si/ adj masc
crétacé

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
croix
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) creu creua creuada creuades creuam creuant creuar creuara creuaran creuarem creuaren creuares creuareu creuaria creuarien creuaries creuarà creuaràs creuaré creuaríem creuaríeu creuassen creuasses creuassin creuassis creuat creuats creuau creuava creuaven creuaves creue creuem creuen creues creuessen creuesses creuessin creuessis creueu creui creuin creuis creuo creuà creuàrem creuàreu creuàs creuàssem creuàsseu creuàssim creuàssiu creuàvem creuàveu creués creuéssem creuésseu creuéssim creuéssiu creuí occ sept val v
traverser
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.
croiser
(esports de pilota) Projectar, un jugador, la pilota, la bola, el disc o el volant de manera que descrigui una trajectòria obliqua.

creuat /kɾeˈwat/ /kɾəˈwat/ adj masc
croisé

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
croiseur
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
croisière
Viatge turístic en vaixell.
croisée (du transept)
Nau transversal d'una església.

creuerista /kɾe.weˈɾis.ta/ /kɾe.weˈɾis.te/ /kɾə.wəˈɾis.tə/ n neut
croisiériste

creueta /kɾeˈwe.ta/ /kɾəˈwə.tə/ /kɾəˈwɛ.tə/ n fem
arête

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
croire
Tenir confiança.
Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
Pensar, tenir una opinió.

creïblement /kɾeˌi.bɫeˈment/ /kɾeˌi.βɫeˈmen/ /kɾeˌib.bɫeˈmen/ /kɾəˌi.βɫəˈmen/ /kɾəˌib.bɫəˈmen/ /kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
crédiblement

criat /kɾiˈat/ n masc
serviteur

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ n fem
enfantillage

cribrar /kɾiˈbɾaɾ/ /kɾiˈβa/ /kɾiˈβaɾ/ /kɾiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cribr cribra cribrada cribrades cribram cribrant cribrar cribrara cribraran cribrarem cribraren cribrares cribrareu cribraria cribrarien cribraries cribrarà cribraràs cribraré cribraríem cribraríeu cribrassen cribrasses cribrassin cribrassis cribrat cribrats cribrau cribrava cribraven cribraves cribre cribrem cribren cribres cribressen cribresses cribressin cribressis cribreu cribri cribrin cribris cribro cribrà cribràrem cribràreu cribràs cribràssem cribràsseu cribràssim cribràssiu cribràvem cribràveu cribrés cribréssem cribrésseu cribréssim cribréssiu cribrí occ val v
cribler

cribratge /kɾiˈbɾa.d͡ʒe/ n masc
dépistage

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
appel proclamation
Acció de comunicar quelcom a un grup gran de persones.

crida i cerca n fem
mandat d'arrêt

cridaner /kɾi.ðaˈne/ /kɾi.ðaˈneɾ/ /kɾi.ðəˈne/ adj masc
brailleur
Que crida molt.
joli
Que és molt vistós.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
crier
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
appeler
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

cridòria /kɾiˈðɔ.ɾi.a/ /kɾiˈðɔ.ɾi.ə/ n fem
cris

crim /ˈkɾim/ n masc
crime

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
criminel
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
criminel
Qui comet un crim.

criminalitzar /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) criminalitz criminalitza criminalitzada criminalitzades criminalitzam criminalitzant criminalitzar criminalitzara criminalitzaran criminalitzarem criminalitzaren criminalitzares criminalitzareu criminalitzaria criminalitzarien criminalitzaries criminalitzarà criminalitzaràs criminalitzaré criminalitzaríem criminalitzaríeu criminalitzassen criminalitzasses criminalitzassin criminalitzassis criminalitzat criminalitzats criminalitzau criminalitzava criminalitzaven criminalitzaves criminalitze criminalitzem criminalitzen criminalitzes criminalitzessen criminalitzesses criminalitzessin criminalitzessis criminalitzeu criminalitzi criminalitzin criminalitzis criminalitzo criminalitzà criminalitzàrem criminalitzàreu criminalitzàs criminalitzàssem criminalitzàsseu criminalitzàssim criminalitzàssiu criminalitzàvem criminalitzàveu criminalitzés criminalitzéssem criminalitzésseu criminalitzéssim criminalitzéssiu criminalitzí occ sept val v
criminaliser
Considerar alguna cosa com a criminal (un plet, una persona, una institució).
Popularment, acusar desproporcionadament o injustament a alguna cosa, en especial a les persones.

criminalment /kɾi.miˌnaɫˈmen/ /kɾi.miˌnaɫˈment/ adv
criminellement

criminosament /kɾi.miˌno.zaˈmen/ /kɾi.miˌno.zaˈment/ /kɾi.miˌno.zəˈmen/ /kɾi.miˌno.zəˈment/ adv
criminellement

crin /ˈkɾin/ n
crin

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
crinière

criosòl /kɾi.oˈsɔɫ/ /kɾi.uˈsɔɫ/ n masc
cryosol

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
crypte

criptogènic /kɾip.toˈʒɛ.nik/ /kɾip.tuˈʒɛ.nik/ adj masc
cryptogénique

criptolecte /kɾip.toˈɫɛk.te/ /kɾip.toˈɫɛk.tə/ /kɾip.tuˈɫɛk.tə/ n masc
cryptolecte

criptó n masc
krypton

criquet n masc
cricket

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
chrysanthème

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
crise

crisi de l'educació n fem
crise de l'éducation

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
chréme
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispar /kɾisˈpa/ /kɾisˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crisp crispa crispada crispades crispam crispant crispar crispara crisparan crisparem crisparen crispares crispareu crisparia crisparien crisparies crisparà crisparàs crisparé crisparíem crisparíeu crispassen crispasses crispassin crispassis crispat crispats crispau crispava crispaven crispaves crispe crispem crispen crispes crispessen crispesses crispessin crispessis crispeu crispi crispin crispis crispo crispà crispàrem crispàreu crispàs crispàssem crispàsseu crispàssim crispàssiu crispàvem crispàveu crispés crispéssem crispésseu crispéssim crispéssiu crispí occ sept val v
crisper

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
popcorn

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
christadelphe

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
cristal

cristal·lització /kɾis.taɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /kɾis.təɫ.ɫid.zə.siˈo/ n fem
cristallisation

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent cristal·litz cristal·litza cristal·litzada cristal·litzades cristal·litzaia cristal·litzaien cristal·litzaies cristal·litzam cristal·litzant cristal·litzar cristal·litzara cristal·litzaran cristal·litzarem cristal·litzaren cristal·litzares cristal·litzareu cristal·litzaria cristal·litzarien cristal·litzaries cristal·litzariva cristal·litzariven cristal·litzarives cristal·litzarà cristal·litzaràs cristal·litzaré cristal·litzaríem cristal·litzaríeu cristal·litzarívem cristal·litzaríveu cristal·litzassen cristal·litzasses cristal·litzassin cristal·litzassis cristal·litzat cristal·litzats cristal·litzau cristal·litzava cristal·litzaven cristal·litzaves cristal·litzavi cristal·litzavo cristal·litze cristal·litzeguem cristal·litzeguessa cristal·litzeguessen cristal·litzeguesses cristal·litzegueu cristal·litzegués cristal·litzeguéssom cristal·litzeguéssou cristal·litzem cristal·litzen cristal·litzes cristal·litzessa cristal·litzessen cristal·litzesses cristal·litzessi cristal·litzessin cristal·litzessis cristal·litzeu cristal·litzi cristal·litzin cristal·litzis cristal·litzo cristal·litzos cristal·litzs cristal·litzà cristal·litzàiem cristal·litzàieu cristal·litzàrem cristal·litzàreu cristal·litzàs cristal·litzàssem cristal·litzàsseu cristal·litzàssim cristal·litzàssiu cristal·litzàvem cristal·litzàvets cristal·litzàveu cristal·litzàvom cristal·litzés cristal·litzéssem cristal·litzésseu cristal·litzéssim cristal·litzéssiu cristal·litzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cristalliser

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
cristallographie

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ n masc
cristallin
Part de l'ull amb forma de lent que fa convergir la llum per formar les imatges sobre la retina.

cristianament /kɾis.tiˌa.naˈmen/ /kɾis.tiˌa.naˈment/ /kɾis.tiˌa.nəˈmen/ /kɾis.tiˌa.nəˈment/ adv
chrétiennement

cristianitzar /kɾis.ti.a.niˈd͡za/ /kɾis.ti.a.niˈza/ /kɾis.ti.a.niˈzaɾ/ /kɾis.ti.ə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cristianitz cristianitza cristianitzada cristianitzades cristianitzam cristianitzant cristianitzar cristianitzara cristianitzaran cristianitzarem cristianitzaren cristianitzares cristianitzareu cristianitzaria cristianitzarien cristianitzaries cristianitzarà cristianitzaràs cristianitzaré cristianitzaríem cristianitzaríeu cristianitzassen cristianitzasses cristianitzassin cristianitzassis cristianitzat cristianitzats cristianitzau cristianitzava cristianitzaven cristianitzaves cristianitze cristianitzem cristianitzen cristianitzes cristianitzessen cristianitzesses cristianitzessin cristianitzessis cristianitzeu cristianitzi cristianitzin cristianitzis cristianitzo cristianitzà cristianitzàrem cristianitzàreu cristianitzàs cristianitzàssem cristianitzàsseu cristianitzàssim cristianitzàssiu cristianitzàvem cristianitzàveu cristianitzés cristianitzéssem cristianitzésseu cristianitzéssim cristianitzéssiu cristianitzí occ sept val v
christianiser

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
crétien chrétien
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
crétien chrétien
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
chrysalide

crit /ˈkɾit/ n masc
cri

criteris d'avaluació n masc
critères d'évaluation

crivellar /kɾi.veˈʎaɾ/ /kɾi.vəˈʎa/ /kɾi.βeˈʎa/ /kɾi.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crivell crivella crivellada crivellades crivellam crivellant crivellar crivellara crivellaran crivellarem crivellaren crivellares crivellareu crivellaria crivellarien crivellaries crivellarà crivellaràs crivellaré crivellaríem crivellaríeu crivellassen crivellasses crivellassin crivellassis crivellat crivellats crivellau crivellava crivellaven crivellaves crivelle crivellem crivellen crivelles crivellessen crivellesses crivellessin crivellessis crivelleu crivelli crivellin crivellis crivello crivellà crivellàrem crivellàreu crivellàs crivellàssem crivellàsseu crivellàssim crivellàssiu crivellàvem crivellàveu crivellés crivelléssem crivellésseu crivelléssim crivelléssiu crivellí occ sept val v
cribler

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
croisade

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ croata adj masc
Croate croate
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
croisé
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
croate Croate
Persona originaria de Croàcia.
croate
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
croissant

croissanteria /kɾu.a.san.teˈɾi.a/ /kɾu.ə.sən.təˈɾi.ə/ n fem
croissanterie

crom n masc
chrome

cromar /kɾoˈma/ /kɾoˈmaɾ/ /kɾuˈma/ alg ant bal cent crom croma cromada cromades cromaia cromaien cromaies cromam cromant cromar cromara cromaran cromarem cromaren cromares cromareu cromaria cromarien cromaries cromariva cromariven cromarives cromarà cromaràs cromaré cromaríem cromaríeu cromarívem cromaríveu cromassen cromasses cromassin cromassis cromat cromats cromau cromava cromaven cromaves cromavi cromavo crome cromeguem cromeguessa cromeguessen cromeguesses cromegueu cromegués cromeguéssom cromeguéssou cromem cromen cromes cromessa cromessen cromesses cromessi cromessin cromessis cromeu cromi cromin cromis cromo cromos croms cromà cromàiem cromàieu cromàrem cromàreu cromàs cromàssem cromàsseu cromàssim cromàssiu cromàvem cromàvets cromàveu cromàvom cromés croméssem cromésseu croméssim croméssiu cromí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
chromer

cromatina /kɾo.maˈti.na/ /kɾo.məˈti.nə/ /kɾu.məˈti.nə/ n fem
chromatine

cromorn n masc
cromorne

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
chromosome

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ adj masc
chromatique

cromàticament /kɾoˌma.ti.kaˈmen/ /kɾoˌma.ti.kaˈment/ /kɾoˌma.ti.kəˈment/ /kɾuˌma.ti.kəˈmen/ adv
chromatiquement

cronografia /kɾo.no.ɣɾaˈfi.a/ /kɾu.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
chronographie

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
chronologie

cronològicament /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /kɾu.nuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
chronologiquement

cronometrar /kɾo.no.meˈtɾa/ /kɾo.no.meˈtɾaɾ/ /kɾu.nu.məˈtɾa/ alg ant bal cent cronometr cronometra cronometrada cronometrades cronometraia cronometraien cronometraies cronometram cronometrant cronometrar cronometrara cronometraran cronometrarem cronometraren cronometrares cronometrareu cronometraria cronometrarien cronometraries cronometrariva cronometrariven cronometrarives cronometrarà cronometraràs cronometraré cronometraríem cronometraríeu cronometrarívem cronometraríveu cronometrassen cronometrasses cronometrassin cronometrassis cronometrat cronometrats cronometrau cronometrava cronometraven cronometraves cronometravi cronometravo cronometre cronometreguem cronometreguessa cronometreguessen cronometreguesses cronometregueu cronometregués cronometreguéssom cronometreguéssou cronometrem cronometren cronometres cronometressa cronometressen cronometresses cronometressi cronometressin cronometressis cronometreu cronometri cronometrin cronometris cronometro cronometros cronometrs cronometrà cronometràiem cronometràieu cronometràrem cronometràreu cronometràs cronometràssem cronometràsseu cronometràssim cronometràssiu cronometràvem cronometràvets cronometràveu cronometràvom cronometrés cronometréssem cronometrésseu cronometréssim cronometréssiu cronometrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
chronométrer

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
chronomètre

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
croquette

croquis /ˈkɾɔ.kis/ n masc
croquis

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
béquille
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.
fourche
Barra de fusta amb dos ganxos en un extrem que serveix per a sostenir tabernacles.
crosse
Bastó en figura de gaiat que usaven els bisbes com a insígnia de la seva dignitat.

cru /ˈkɾu/ crusos adj masc
cru
No cuit, o no prou cuit.
brut
Sense la preparació que li cal a una substància.
rigoureux
Dit del temps rigorós.

cruament /ˌkɾu.aˈmen/ /ˌkɾu.aˈment/ /ˌkɾu.əˈmen/ /ˌkɾu.əˈment/ adv
crument

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
crucifix

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
cruel

cruelment /kɾuˌɛɫˈmen/ /kɾuˌɛɫˈment/ adv
cruellement

cruiximent /kɾu.ʃiˈmen/ /kɾu.ʃiˈment/ /kɾuj.ʃiˈmen/ /kɾuj.ʃiˈment/ n masc
courbature
Dolor muscular en forma de punxades després d’un exercici físic desacostumat.

cruixir /kɾujˈʃi/ /kɾujˈʃiɾ/ /kɾuˈʃi/ bal cruix cruixa cruixen cruixes cruixi cruixia cruixida cruixides cruixien cruixies cruixiguem cruixigueu cruixim cruixin cruixint cruixir cruixira cruixiran cruixirem cruixiren cruixires cruixireu cruixiria cruixirien cruixiries cruixirà cruixiràs cruixiré cruixiríem cruixiríeu cruixis cruixissen cruixisses cruixissin cruixissis cruixit cruixits cruixiu cruixo cruixí cruixíem cruixíeu cruixírem cruixíreu cruixís cruixíssem cruixísseu cruixíssim cruixíssiu occ sept val v
craquer

crup /ˈkɾup/ n masc
croup

cruspir /kɾusˈpi/ /kɾusˈpiɾ/ alg ant bal centr cruspeix cruspeixa cruspeixen cruspeixes cruspeixi cruspeixin cruspeixis cruspeixo cruspeixs cruspesc cruspesca cruspesquen cruspesques cruspesqui cruspesquin cruspesquis cruspia cruspida cruspides cruspien cruspies cruspiguem cruspiguera cruspigueren cruspigueres cruspiguessen cruspiguesses cruspiguessin cruspiguessis cruspigueu cruspigueva cruspigueven cruspigueves cruspigué cruspiguérem cruspiguéreu cruspigués cruspiguéssem cruspiguésseu cruspiguéssim cruspiguéssiu cruspiguévem cruspiguéveu cruspim cruspint cruspir cruspira cruspiran cruspirem cruspiren cruspires cruspireu cruspiria cruspirien cruspiries cruspiriva cruspiriven cruspirives cruspirà cruspiràs cruspiré cruspiríem cruspiríeu cruspirívem cruspiríveu cruspisc cruspisca cruspisco cruspiscos cruspisquem cruspisquen cruspisques cruspisqueu cruspissa cruspissen cruspisses cruspissi cruspissin cruspissis cruspist cruspit cruspits cruspiu cruspiva cruspiven cruspives cruspix cruspixa cruspixen cruspixes cruspixi cruspixin cruspixis cruspixo cruspixos cruspí cruspíem cruspíets cruspíeu cruspírem cruspíreu cruspís cruspíscon cruspíssem cruspísseu cruspíssim cruspíssiu cruspíssom cruspíssou cruspívem cruspíveu cruspíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
avaler
(Col·loquial) Menjar amb afany.

crustaci /kɾusˈta.si/ adj masc
crustacé
Amb una crosta.

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
crustacé
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
carrefour
Encreuament de carrers o de carreteres.
passage piéton
Lloc del carrer indicat amb franges de pintura blanca com a pas específic per vianants.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
cratère

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
crédit
Confiança que inspira la veracitat d'algú.
Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

crèdit ECTS n masc
crédit ECTS

crèdit comú n masc
module commun

crèdit d'estudi n masc
crédit étudiant

crèdit de reforç n masc
module de soutien

crèdit de síntesi n masc
module de synthèse

crèdit de treballs integrats n masc
module interdisciplinaire

crèdit variable n masc
module optatif

crètic /ˈkɾɛ.tik/ n masc
amphimacre

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ bal creix creixem creixen creixent creixeran creixerem creixeren creixeres creixereu creixeria creixerien creixeries creixerà creixeràs creixeré creixeríem creixeríeu creixes creixessin creixessis creixeu creixi creixia creixien creixies creixin creixis creixo creixé creixérem creixéreu creixés creixéssim creixéssiu creixí creixíem creixíeu cresc cresca crescuda crescudes crescut crescuts cresquem cresquen cresquera cresqueren cresqueres cresques cresquessen cresquesses cresquessin cresquessis cresqueu cresqui cresquin cresquis cresqué cresquérem cresquéreu cresqués cresquéssem cresquésseu cresquéssim cresquéssiu cresquí créixer occ sept val v
croître grandir

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
critique

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
critique

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
chronique

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
chronique

crònicament /ˌkɾɔ.ni.kaˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kaˈment/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈment/ adv
chroniquement

cròtals /ˈkɾɔ.taɫs/ /ˈkɾɔ.təɫs/ n masc
crotale

cu /ˈku/ n fem
ku

cua /ˈku.a/ n fem
queue
Apèndix posterior d'alguns animals.
Renglera ordenada per esperar el torn.
queue-de-cheval
Recollit del cabell humà amb una goma.

cub n masc
cube

cubicle /kuˈbi.kɫe/ /kuˈβi.kɫə/ n masc
cubiculum

cuboïdal /ku.bo.iˈðaɫ/ /ku.bu.iˈðaɫ/ /ku.βu.iˈðaɫ/ adj
cuboïde

cuc n masc
ver

cuc de seda n masc
ver à soie

cuculla /kuˈku.jə/ /kuˈku.ʎa/ /kuˈku.ʎə/ n fem
flèche
Torre acabada en forma de pinacle.
pic
Cim agut d'una muntanya.

cucut /kuˈkut/ n masc
coucou

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
hochequeue

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuid cuida cuidada cuidades cuidam cuidant cuidar cuidara cuidaran cuidarem cuidaren cuidares cuidareu cuidaria cuidarien cuidaries cuidarà cuidaràs cuidaré cuidaríem cuidaríeu cuidassen cuidasses cuidassin cuidassis cuidat cuidats cuidau cuidava cuidaven cuidaves cuide cuidem cuiden cuides cuidessen cuidesses cuidessin cuidessis cuideu cuidi cuidin cuidis cuido cuidà cuidàrem cuidàreu cuidàs cuidàssem cuidàsseu cuidàssim cuidàssiu cuidàvem cuidàveu cuidés cuidéssem cuidésseu cuidéssim cuidéssiu cuidí occ sept val v
soigner
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
cuisine
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
cuisiner

cuinat /kujˈnat/ /kwiˈnat/ n masc
ragoût

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
cuisiner

cuir /ˈkujr/ n masc
cuir

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
cuirasse
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.
épaulière
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se les espatlles i el pit.

cuirassar /kuj.ɾaˈsa/ /kuj.ɾaˈsaɾ/ /kuj.ɾəˈsa/ /kwi.ɾaˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuirassa cuirassada cuirassades cuirassam cuirassant cuirassar cuirassara cuirassaran cuirassarem cuirassaren cuirassares cuirassareu cuirassaria cuirassarien cuirassaries cuirassarà cuirassaràs cuirassaré cuirassaríem cuirassaríeu cuirassassen cuirassasses cuirassassin cuirassassis cuirassat cuirassats cuirassau cuirassava cuirassaven cuirassaves cuirasse cuirassem cuirassen cuirasses cuirassessen cuirassesses cuirassessin cuirassessis cuirasseu cuirassi cuirassin cuirassis cuirasso cuirassà cuirassàrem cuirassàreu cuirassàs cuirassàssem cuirassàsseu cuirassàssim cuirassàssiu cuirassàvem cuirassàveu cuirassés cuirasséssem cuirassésseu cuirasséssim cuirasséssiu cuirassí cuiràs occ sept val v
cuirasser
(nàutica) Blindar amb una cuirassa.
(electrotècnia) Blindar un equip elèctric.

cuitadament /kujˌta.ðaˈmen/ /kujˌta.ðaˈment/ /kujˌta.ðəˈmen/ /kujˌta.ðəˈment/ /kwiˌta.ðaˈmen/ adv
pressément

cuitosament /kujˌto.zaˈmen/ /kujˌto.zaˈment/ /kujˌto.zəˈmen/ /kujˌto.zəˈment/ /kwiˌto.zaˈmen/ adv
pressément

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
cuisse

cuixera /kujˈʃe.ɾa/ /kuˈʃe.ɾa/ /kuˈʃe.ɾə/ n fem
protection de cuisse

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
jambe
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.
cuissart
Peça de l'armadura que tapa i defensa la cuixa.
cuissot
Cuixa gran, especialment de porc salada.

cul n masc
cul

culdellàntia /ˌkuɫ.deˈʎan.ti.a/ /ˌkuɫ.dəˈʎan.ti.ə/ n masc
cul-de-lampe

culler /kuˈʎe/ /kuˈʎeɾ/ n masc
louche

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
cuillère cuiller

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
cuillerée

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
cuillère à café

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
petite cuillère
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culminació /kuɫ.mi.na.siˈo/ /kuɫ.mi.nə.siˈo/ n fem
culmination

culminar /kuɫ.miˈna/ /kuɫ.miˈnaɾ/ alg ant bal cent culmina culminada culminades culminaia culminaien culminaies culminam culminant culminar culminara culminaran culminarem culminaren culminares culminareu culminaria culminarien culminaries culminariva culminariven culminarives culminarà culminaràs culminaré culminaríem culminaríeu culminarívem culminaríveu culminassen culminasses culminassin culminassis culminat culminats culminau culminava culminaven culminaves culminavi culminavo culmine culmineguem culmineguessa culmineguessen culmineguesses culminegueu culminegués culmineguéssom culmineguéssou culminem culminen culmines culminessa culminessen culminesses culminessi culminessin culminessis culmineu culmini culminin culminis culmino culminos culminà culminàiem culminàieu culminàrem culminàreu culminàs culminàssem culminàsseu culminàssim culminàssiu culminàvem culminàvets culminàveu culminàvom culminés culminéssem culminésseu culminéssim culminéssiu culminí culmín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
culminer

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
coulpe

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
culpabilité

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
coupable
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
coupable
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ alg ant bal cent culp culpa culpada culpades culpaia culpaien culpaies culpam culpant culpar culpara culparan culparem culparen culpares culpareu culparia culparien culparies culpariva culpariven culparives culparà culparàs culparé culparíem culparíeu culparívem culparíveu culpassen culpasses culpassin culpassis culpat culpats culpau culpava culpaven culpaves culpavi culpavo culpe culpeguem culpeguessa culpeguessen culpeguesses culpegueu culpegués culpeguéssom culpeguéssou culpem culpen culpes culpessa culpessen culpesses culpessi culpessin culpessis culpeu culpi culpin culpis culpo culpos culps culpà culpàiem culpàieu culpàrem culpàreu culpàs culpàssem culpàsseu culpàssim culpàssiu culpàvem culpàvets culpàveu culpàvom culpés culpéssem culpésseu culpéssim culpéssiu culpí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
blâmer

cultament /ˌkuɫ.taˈmen/ /ˌkuɫ.taˈment/ /ˌkuɫ.təˈmen/ /ˌkuɫ.təˈment/ adv
culturellement

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ adj masc
cultivé
Persona dotada de cultura.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
culte
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultisme /kuɫˈtiz.me/ /kuɫˈtiz.mə/ n masc
mot savant
Manlleu tardà a una llengua clàssica amb una adaptació parcial sense l’evolució fonètica pròpia dels mots hereditaris.

cultiu /kuɫˈtiw/ n masc
culture

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ alg ant bal cent cultiu cultius cultiv cultiva cultivada cultivades cultivaia cultivaien cultivaies cultivaieu cultivam cultivant cultivar cultivara cultivaran cultivarem cultivaren cultivares cultivareu cultivaria cultivarien cultivaries cultivariva cultivariven cultivarives cultivarà cultivaràs cultivaré cultivaríem cultivaríeu cultivarívem cultivaríveu cultivassen cultivasses cultivassin cultivassis cultivat cultivats cultivau cultivava cultivaven cultivaves cultivavi cultivavo cultive cultiveguem cultiveguessa cultiveguessen cultiveguesses cultivegueu cultivegués cultiveguéssom cultiveguéssou cultivem cultiven cultives cultivessa cultivessen cultivesses cultivessi cultivessin cultivessis cultiveu cultivi cultivin cultivis cultivo cultivos cultivà cultivàiem cultivàrem cultivàreu cultivàs cultivàssem cultivàsseu cultivàssim cultivàssiu cultivàvem cultivàvets cultivàveu cultivàvom cultivés cultivéssem cultivésseu cultivéssim cultivéssiu cultiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
cultiver

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
culture

cultura de masses n fem
culture de masse

cultura informàtica n fem
culture informatique

cultura popular n fem
culture populaire

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
culturel

culturalment /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.tuˌɾaɫˈment/ adv
culturalment

cumquat /kumˈkwat/ n masc
kumquat

cumulativament /ku.mu.ɫaˌti.vaˈment/ /ku.mu.ɫaˌti.βaˈmen/ /ku.mu.ɫəˌti.vəˈmen/ /ku.mu.ɫəˌti.vəˈment/ /ku.mu.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
cumulativement

cuneta /kuˈne.ta/ /kuˈnə.tə/ /kuˈnɛ.tə/ n fem
caniveau

cuny /ˈkuɲ/ n masc
coin
Ossos del peu.

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
belle-sœur

cunyat n masc
beau-frère

cup n masc
pressoir
Recipient on es trepitja el raïm per a convertir-lo en vi.

cupatge /kuˈpa.d͡ʒe/ /kuˈpa.d͡ʒə/ n masc
coupage

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
soins
Manera de fer les coses posat molta atenció i esmerçant-se pel resultat final.

curandero /ku.ɾanˈde.ɾo/ /ku.ɾənˈde.ɾo/ /ku.ɾənˈde.ɾu/ n masc
guérisseur

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cur cura curada curades curam curant curar curara curaran curarem curaren curares curareu curaria curarien curaries curarà curaràs curaré curaríem curaríeu curassen curasses curassin curassis curat curats curau curava curaven curaves cure curem curen cures curessen curesses curessin curessis cureu curi curin curis curo curà curàrem curàreu curàs curàssem curàsseu curàssim curàssiu curàvem curàveu curés curéssem curésseu curéssim curéssiu curí occ sept val v
soigner
Tenir cura de quelcom.
Tenir cura, fer cas.
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
curium

curialment /ku.ɾiˌaɫˈmen/ /ku.ɾiˌaɫˈment/ adv
courtoisement

curiosament /ku.ɾiˌo.zaˈmen/ /ku.ɾiˌo.zaˈment/ /ku.ɾiˌo.zəˈmen/ /ku.ɾiˌo.zəˈment/ adv
curieusement

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
curiosité

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
curieux
Que desitja saber coses.
Interessant per la seva singularitat.

curosament /kuˌɾo.zaˈmen/ /kuˌɾo.zaˈment/ /kuˌɾo.zəˈmen/ /kuˌɾo.zəˈment/ adv
soigneusement

currículum n masc
curriculum
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.
Definició de les línies generals d'un procés educatiu considerant els destinataris, els objectius, els continguts culturals, les competències que s'han de desenvolupar, l'organització de les activitats educatives, els mètodes d'aprenentatge i els criteris d'avaluació.

currículum explícit n masc
curriculum explicite

currículum nuclear n masc
programme commun

currículum nul n masc
curriculum nul

currículum obert n masc
curriculum ouvert

currículum ocult n masc
curriculum caché

currículum prescrit n masc
curriculum formel

currículum tancat n masc
curriculum fermé

curs /ˈkurs/ n masc
cours

curs compacte n masc
cours compact

curs en línia n masc
cours en ligne

curs escolar n masc
année scolaire

curs intensiu n masc
cours accéléré

curs semipresencial n masc
cours semi-présentiel

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
course

curset /kurˈsɛt/ /kuɾˈset/ /kuɾˈsət/ n masc
cours de brève durée

curt adj masc
court
De poca llargada o longitud.
escàs
bête
(ofensiu) Ximple, de poca intel·ligència.

curtament /ˌkur.taˈmen/ /ˌkur.təˈmen/ /ˌkuɾ.taˈmen/ /ˌkuɾ.taˈment/ /ˌkuɾ.təˈment/ adv
courtement

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
court-circuit

curull /kuˈɾuʎ/ n masc
flèche

curullar /ku.ɾuˈʎa/ /ku.ɾuˈʎaɾ/ alg ant bal cent curull curulla curullada curullades curullaia curullaien curullaies curullam curullant curullar curullara curullaran curullarem curullaren curullares curullareu curullaria curullarien curullaries curullariva curullariven curullarives curullarà curullaràs curullaré curullaríem curullaríeu curullarívem curullaríveu curullassen curullasses curullassin curullassis curullat curullats curullau curullava curullaven curullaves curullavi curullavo curulle curulleguem curulleguessa curulleguessen curulleguesses curullegueu curullegués curulleguéssom curulleguéssou curullem curullen curulles curullessa curullessen curullesses curullessi curullessin curullessis curulleu curulli curullin curullis curullo curullos curulls curullà curullàiem curullàieu curullàrem curullàreu curullàs curullàssem curullàsseu curullàssim curullàssiu curullàvem curullàvets curullàveu curullàvom curullés curulléssem curullésseu curulléssim curulléssiu curullí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
remplir

curós /kuˈɾos/ adj masc
soigneux

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
custodie
Acció i efecte de custodiar.
Peça de metall preciós en què s’exposa l'hòstia després de consagrada.

cutani /kuˈta.ni/ adj masc
cutané

cuíca /kuˈi.ka/ /kuˈi.kə/ n fem
cuica

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
cabale kabbale
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.
calculs
(en plural) Conjectures amb propòsits endevinatoris.

càdec /ˈka.ðek/ /ˈka.ðək/ n masc
genévrier cade

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
calcul

càlid adj masc
chaud

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
caméra appareil photo
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.
caméra
(videojocs) Perspectiva visual que adopta el jugador davant de l'acció d'un videojoc, especialment si es representa en 3D.

càmera de vídeo n fem
caméra vidéo

càmera web n fem
webcaméra

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ n masc
camping

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
cancer
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.
chacre
(botànica) Lesió necròtica generalment profunda que es desenvolupa en tiges, branques o branquillons i està orientada longitudinalment.

càndid /ˈkan.ðit/ adj masc
candide

càndidament /ˌkan.di.ðaˈmen/ /ˌkan.di.ðaˈment/ /ˌkan.di.ðəˈmen/ /ˌkan.di.ðəˈment/ adv
candidement

cànem /ˈka.nem/ n masc
chanvre

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
cannabis

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
canon

càntabre /ˈkan.tə.βɾə/ adj masc
cantabre
Originari, pertanyent o relatiu a Cantàbria.

càntabre /ˈkan.tə.βɾə/ n masc
Cantabre
Natural de Cantàbria.

càntera /ˈkan.te.ɾa/ /ˈkan.tə.ɾə/ n fem
breme de mar

càntir /ˈkan.ti/ /ˈkan.tiɾ/ n masc
cruche

càpsula articular n fem
capsule articulaire

càrcabes /ˈkar.kə.βəs/ /ˈkaɾ.ka.βes/ n fem
qarqabou

càrdies /ˈkar.di.əs/ /ˈkaɾ.ði.es/ n masc
cardia

càrdigan /ˈkar.di.ɣən/ /ˈkaɾ.ði.ɣan/ n masc
cardigan

càrrec /ˈka.rek/ /ˈka.rək/ n masc
charge
Tasca, la responsabilitat de la qual s'atribueix a una persona per obligació o a canvi d'un sou.
chargement
En la construcció, pes que recau sobre un element.

càrrec acadèmic n masc
poste académique

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
charge
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
Obligació, responsabilitat, molèstia.
(esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

càrrega amb l'estic n fem
charge avec la crosse

càrrega contra la tanca n fem
charge contre la bande

càrrega de cos n fem
body-check

càrrega de maluc n fem
mise en échec avec la hanche

càrrega il·legal n fem
charge illégale

càrrega incorrecta n fem
assaut

càrrega legal n fem
charge légale

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
cartel

càrter /ˈkar.tər/ /ˈkaɾ.teɾ/ n masc
carter

càstig /ˈkas.tik/ n masc
punition
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càstig per demora n masc
sanction pour perte de temps

càtar /ˈka.taɾ/ /ˈka.tər/ adj masc
cathare
Relatiu al catarisme o als seus seguidors.

càtar /ˈka.taɾ/ /ˈka.tər/ n masc
cathare
Seguidor del catarisme.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ n fem
chaire

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
cathoec

càvea /ˈka.ve.a/ /ˈka.ve.ə/ /ˈka.βe.a/ /ˈka.βe.ə/ n fem
cavea

càvec /ˈka.vek/ /ˈka.vək/ /ˈka.βek/ /ˈka.βək/ n masc
houe
Eina per a cavar amb una fulla estreta, més eixamplada en l’ull.

cèdula /ˈsɛ.ðu.la/ /ˈsɛ.ðu.lə/ n fem
cédule

cèlebre /ˈse.ɫe.bɾe/ adj
célèbre

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
celtique
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
celtique
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
cellule

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
centime

cèntric /ˈsɛn.tɾik/ adj masc
centrique

cèrcol /ˈseɾ.koɫ/ /ˈsɛr.kuɫ/ /ˈsɛɾ.koɫ/ n masc
anneau
(basquetbol) Peça circular d'una cistella d'acer massís, d'un diàmetre màxim de 45 cm, pintada de color carabassa, col·locada a 3,05 m d'altura i fixada al tauler de manera que el punt interior més pròxim quedi a 15 cm.
(pilota basca) Estructura ovalada de fusta d'un xare on se subjecta la xarxa.
cadre
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer d'una cesta que en constitueixen la carcassa.

cèrvia /ˈsɛr.bi.ə/ /ˈsɛr.βi.a/ /ˈsɛɾ.vi.a/ /ˈsɛɾ.vi.ə/ n fem
sériole

cèsar /ˈsɛ.zaɾ/ /ˈsɛ.zər/ n masc
césar

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
cerf chevreuil

cíborg n masc
cyborg

cíclic /ˈsi.kɫik/ adj masc
cyclique

címbals /ˈsim.baɫs/ /ˈsim.bəɫs/ n masc
cymbales

cíngol /ˈsiŋ.ɡoɫ/ /ˈsiŋ.ɡuɫ/ n masc
sangle

cínicament /ˌsi.ni.kaˈmen/ /ˌsi.ni.kaˈment/ /ˌsi.ni.kəˈmen/ /ˌsi.ni.kəˈment/ adv
cyniquement

círvia rivoliana n fem
sériole limon

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
cithare

cítara d'acords n fem
autoharpe

cítola /ˈsi.to.la/ /ˈsi.tu.ɫə/ n fem
citole

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
cochlée
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
cocktail

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
cocktail Molotov

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
codex

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
galet

còfia /ˈkɔ.fi.a/ /ˈkɔ.fi.ə/ n fem
coiffe

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n fem
colère
Ira com a reacció a una injúria, un dany.

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
choléra
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
colique
Relatiu al còlon

còlic n masc
colique
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
côlon

còlquic /ˈkɔɫ.kik/ n masc
colchique

còmic n masc
bande déssinée bande dessinée
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmicament /ˌkɔ.mi.kaˈmen/ /ˌkɔ.mi.kaˈment/ /ˌkɔ.mi.kəˈmen/ /ˌkɔ.mi.kəˈment/ adv
comiquement

còmodament /ˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /ˌkɔ.mo.ðaˈment/ /ˌkɔ.mo.ðəˈment/ /ˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
commodément

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
confortable
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.
commode
Maniobra que resulta fàcil, senzilla, sense entrebancs.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
concave

còndil /ˈkɔn.diɫ/ n masc
condyle

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ n masc
condor

còngruament /ˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ adv
congrûment

cònicament /ˌkɔ.ni.kaˈmen/ /ˌkɔ.ni.kaˈment/ /ˌkɔ.ni.kəˈmen/ /ˌkɔ.ni.kəˈment/ adv
coniquement

cònjuge /ˈkɔɲ.d͡ʒu.d͡ʒe/ /ˈkɔɲ.d͡ʒu.ʒe/ /ˈkɔɲ.ʒu.ʒə/ n neut
conjoint

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
consul

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
copie
Acció o efecte de copiar.

còpula /ˈkɔ.pu.ɫa/ /ˈkɔ.pu.ɫə/ n fem
copulation

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
cornée

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
cornique

córdoba /ˈkor.du.βə/ /ˈkor.ðu.bə/ /ˈkoɾ.ðo.ba/ /ˈkoɾ.ðo.bə/ n masc
cordoba

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
corner

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
courir
Caminar amb velocitat.
Es diu dels fluids i líquids, com l'aire, l'aigua, la sang, etc. quan es mouen progressivament d'una part a una altra.
Partir amb promptitud a posar en execució alguna cosa.
Estar admesa o rebuda alguna cosa.
couler
Passar, seguir, tenir curs les coses, com per exemple, córrer el temps, el son, etc.
suivre
Passar algun negoci per on li correspon.
recourir
Recórrer, acudir al valiment o ajuda d'algú.
acórrer
circuler
Dir-se, donar-se per notícia alguna cosa.
poursuivre
Perseguir, empaitar.

córrer canyes v
carrousel

córrer una base v
courir une base

cúbic /ˈku.βik/ adj masc
cubique
Que té la forma d'un cub.

cúbit /ˈku.βit/ n masc
ulna

cúmul /ˈku.muɫ/ n masc
cumulus

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
dôme

cúria /ˈku.ɾi.a/ /ˈku.ɾi.ə/ n fem
curie
Organisme per als d’afers eclesiàstics.

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
cotre
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'acord Interjection
d'accord
Expressió de conformitat, de consentiment.

d'acord adv
d'accord
D’una manera conforme en allò que es pensa, se sent o es fa.

d'amagat adv
en cachette

d'antuvi /danˈtu.vi/ /danˈtu.βi/ /dənˈtu.vi/ /dənˈtu.βi/ adv
avant toutes choses

d'avui en vuit adv
[[aujourd'hui]] en huit

d'avui endavant adv
dorénavant

d'entreguerres /ˌden.tɾeˈɣɛ.res/ /ˌden.tɾəˈɣɛ.rəs/ adj
entre-deux-guerres

d'esquerra adj
de la gauche

d'esquitllada /des.kiʎˈʎa.ða/ /des.kiˈʎa.ða/ /dəs.kiʎˈʎa.ðə/ /dəs.kiˈʎa.ðə/ adv
à la dérobée
dissimuladament, esquitllant-se
en passant
incidentalment, de passada

d'incògnit adv
incognito

dació /da.siˈo/ /də.siˈo/ n fem
dation

dacriorinostomia /da.kɾi.o.ri.nos.toˈmi.a/ /də.kɾi.o.ri.nos.toˈmi.ə/ /də.kɾi.u.ri.nus.tuˈmi.ə/ n fem
dacryocystorhinostomie

dactilologia n fem
dactylangage

dada /ˈda.ða/ /ˈda.ðə/ n fem
donnée

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ adj masc
daguestanais
Relatiu al Daguestan, república russa.

dalai-lama /daˌɫajˈɫa.ma/ /dəˌɫajˈɫa.mə/ n masc
dalaï-lama

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
faux
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallador n masc
faucheur

dallaire n neut
faucheur

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ alg ant bal cent dall dalla dallada dallades dallaia dallaien dallaies dallam dallant dallar dallara dallaran dallarem dallaren dallares dallareu dallaria dallarien dallaries dallariva dallariven dallarives dallarà dallaràs dallaré dallaríem dallaríeu dallarívem dallaríveu dallassen dallasses dallassin dallassis dallat dallats dallau dallava dallaven dallaves dallavi dallavo dalle dalleguem dalleguessa dalleguessen dalleguesses dallegueu dallegués dalleguéssom dalleguéssou dallem dallen dalles dallessa dallessen dallesses dallessi dallessin dallessis dalleu dalli dallin dallis dallo dallos dalls dallà dallàiem dallàieu dallàrem dallàreu dallàs dallàssem dallàsseu dallàssim dallàssiu dallàvem dallàvets dallàveu dallàvom dallés dalléssem dallésseu dalléssim dalléssiu dallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
faucher

dalmàtica /daɫˈma.ti.ka/ /dəɫˈma.ti.kə/ n fem
dalmatique

daltabaix /daɫ.taˈβajʃ/ /dəɫ.təˈβaʃ/ adv
de haut en bas
Que va des d'un lloc alçat fins la base d'aquest lloc.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
daltonisme

dama /ˈda.ma/ /ˈda.mə/ n fem
dame

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
dames

damisel·la /da.miˈzɛ.ɫa/ /da.miˈzɛ.ɫɛ/ /da.miˈzɛɫ.ɫa/ /də.miˈzɛ.ɫə/ /də.miˈzɛɫ.ɫə/ n fem
demoiselle

damnablement /damˌna.bɫeˈment/ /damˌna.βɫeˈmen/ /damˌnab.bɫeˈmen/ /dəmˌna.βɫəˈmen/ /dəmˌnab.bɫəˈmen/ /dəmˌnab.bɫəˈment/ adv
damnablement

damnar /damˈna/ /damˈnaɾ/ /dəmˈna/ alg ant bal cent damn damna damnada damnades damnaia damnaien damnaies damnam damnant damnar damnara damnaran damnarem damnaren damnares damnareu damnaria damnarien damnaries damnariva damnariven damnarives damnarà damnaràs damnaré damnaríem damnaríeu damnarívem damnaríveu damnassen damnasses damnassin damnassis damnat damnats damnau damnava damnaven damnaves damnavi damnavo damne damneguem damneguessa damneguessen damneguesses damnegueu damnegués damneguéssom damneguéssou damnem damnen damnes damnessa damnessen damnesses damnessi damnessin damnessis damneu damni damnin damnis damno damnos damns damnà damnàiem damnàieu damnàrem damnàreu damnàs damnàssem damnàsseu damnàssim damnàssiu damnàvem damnàvets damnàveu damnàvom damnés damnéssem damnésseu damnéssim damnéssiu damní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
damner

damnificar /dam.ni.fiˈka/ /dam.ni.fiˈkaɾ/ /dəm.ni.fiˈka/ alg ant bal cent damnific damnifica damnificada damnificades damnificaia damnificaien damnificaies damnificam damnificant damnificar damnificara damnificaran damnificarem damnificaren damnificares damnificareu damnificaria damnificarien damnificaries damnificariva damnificariven damnificarives damnificarà damnificaràs damnificaré damnificaríem damnificaríeu damnificarívem damnificaríveu damnificassen damnificasses damnificassin damnificassis damnificat damnificats damnificau damnificava damnificaven damnificaves damnificavi damnificavo damnifico damnificos damnificà damnificàiem damnificàieu damnificàrem damnificàreu damnificàs damnificàssem damnificàsseu damnificàssim damnificàssiu damnificàvem damnificàvets damnificàveu damnificàvom damnifique damnifiqueguem damnifiqueguessa damnifiqueguessen damnifiqueguesses damnifiquegueu damnifiquegués damnifiqueguéssom damnifiqueguéssou damnifiquem damnifiquen damnifiques damnifiquessa damnifiquessen damnifiquesses damnifiquessi damnifiquessin damnifiquessis damnifiqueu damnifiqui damnifiquin damnifiquis damnifiqués damnifiquéssem damnifiquésseu damnifiquéssim damnifiquéssiu damnifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
léser

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
dessus
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

damàs n masc
damas

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
danse

dany /ˈdaɲ/ n masc
dommage

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dany danya danyada danyades danyam danyant danyar danyara danyaran danyarem danyaren danyares danyareu danyaria danyarien danyaries danyarà danyaràs danyaré danyaríem danyaríeu danyassen danyasses danyassin danyassis danyat danyats danyau danyava danyaven danyaves danye danyem danyen danyes danyessen danyesses danyessin danyessis danyeu danyi danyin danyis danyo danyà danyàrem danyàreu danyàs danyàssem danyàsseu danyàssim danyàssiu danyàvem danyàveu danyés danyéssem danyésseu danyéssim danyéssiu danyí occ sept val v
endommager

danyosament /daˌɲo.zaˈmen/ /daˌɲo.zaˈment/ /dəˌɲo.zəˈmen/ /dəˌɲo.zəˈment/ adv
nuisiblement

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
danois
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
danois Danois
Natural de Dinamarca.
danois
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darbukka n fem
darbukka

dard /ˈdart/ n masc
dard
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstadtium

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
dernier
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ n masc
arrière
(rugbi) Jugador més endarrerit, el número 15, situat a prop de la pròpia línia d'assaig, que s'encarrega de defensar i també d'afegir-se a l'atac en cas d'una acció ofensiva del conjunt del seu equip.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
derrière

dasia /daˈzi.a/ /dəˈzi.ə/ n fem
crête

data /ˈda.ta/ n fem
date

datar /daˈta/ /daˈtaɾ/ /dəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dat data datada datades datam datant datar datara dataran datarem dataren datares datareu dataria datarien dataries datarà dataràs dataré dataríem dataríeu datassen datasses datassin datassis datat datats datau datava dataven dataves date datem daten dates datessen datesses datessin datessis dateu dati datin datis dato datà datàrem datàreu datàs datàssem datàsseu datàssim datàssiu datàvem datàveu datés datéssem datésseu datéssim datéssiu datí occ sept val v
dater

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
datif

dau n masc
dé dé à jouer
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
doré
Del color de l’or.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ adv
dessous
Situat més avall, en un lloc més baix respecte un altre verticalment més alt.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ preposition
sous
Relació de posició més baixa respecte un altre verticalment més alta.

davallar /da.vaˈʎaɾ/ /da.βaˈʎa/ /də.vəˈʎa/ /də.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) davall davalla davallada davallades davallam davallant davallar davallara davallaran davallarem davallaren davallares davallareu davallaria davallarien davallaries davallarà davallaràs davallaré davallaríem davallaríeu davallassen davallasses davallassin davallassis davallat davallats davallau davallava davallaven davallaves davalle davallem davallen davalles davallessen davallesses davallessin davallessis davalleu davalli davallin davallis davallo davallà davallàrem davallàreu davallàs davallàssem davallàsseu davallàssim davallàssiu davallàvem davallàveu davallés davalléssem davallésseu davalléssim davalléssiu davallí occ sept val v
descendre

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
devant
En una situació o posició davantera.

davant de bola n masc
devant de boule

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
tablier

davanter /da.vanˈteɾ/ /da.βanˈte/ /da.βanˈteɾ/ /də.vənˈte/ /də.βənˈte/ n masc
avant
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors que formen la línia davantera.
(voleibol) Cadascun dels tres jugadors que ocupen la zona d'atac.
(pilota basca) Jugador que ocupa normalment els quadres davanters en un partit per parelles o de trios.

davanter centre n masc
avant centre

de /de/ /ˈde/ n fem
dé
Nom que es dóna a la lletra d o D.

de /de/ /ˈde/ preposition
de
Preposició per a denotar el cas genitiu (possessió o relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (composició o matèria).
Preposició per a denotar el cas genitiu (part d'una massa o contingut).
Preposició per a denotar el cas genitiu (nombre d'objectes).
Preposició per a denotar el cas ablatiu (circumstancial).
Preposició d'acusatiu que depèn d'una altra preposició.
Per, per denotar causalitat.
Preposició per a regir infinitius en el sentit del gerundi llatí.
Preposició per a determinar el temps.
Com, usat com a conjunció comparativa.
dès
Preposició per a denotar el cas genitiu (origen). Sovint adquireix la forma des o des de.
de d'où
Preposició per a denotar il·lació o inferència.

de bocaterrosa adv
à plat ventre

de cap adj
de la tête

de debò adv
vraiment

de dreta adj
de la droite du côté droit
(esports de raqueta, pilota basca) Dit del cop o del servei executat des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.
du côté droit
(hoquei) Dit del cop executat des del costat corresponent al braç dominant amb la cara habitual de la pala.

de franc adv
gratis

de gairell adv
de travers

de joguina adj
de pacotille

de mica en mica adv
miette à miette

de més adv
de plus
En excés.

de per vida adv
à vie

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
vite

de primera adj
excellent
Del nivell més alt.

de primera adv
à merveille
Molt bé.

de res Interjection
de rien

de revés adj
de revers
(esports de raqueta, pilota basca) Dit del cop o del servei executat des del costat oposat al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.
(hoquei) Dit del cop executat des del costat oposat al braç dominant amb la cara contrària de la pala.

de reüll adv
du coin de l'œil de travers
Amb els ulls mirant de costat sense girar el cap.
de travers
Amb recel o antipatia.

de sobines /de.soˈbi.nes/ /də.soˈbi.nəs/ /də.suˈbi.nəs/ /də.suˈβi.nəs/ adv
à plat dos

de sobrebot adj
à rebond

de sobte adv
tout d'un coup

de taló adj
de talon

de volea adj
à la volée

deambular /de.am.buˈɫa/ /de.am.buˈɫaɾ/ /de.əm.buˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deambul deambula deambulada deambulades deambulam deambulant deambular deambulara deambularan deambularem deambularen deambulares deambulareu deambularia deambularien deambularies deambularà deambularàs deambularé deambularíem deambularíeu deambulassen deambulasses deambulassin deambulassis deambulat deambulats deambulau deambulava deambulaven deambulaves deambule deambulem deambulen deambules deambulessen deambulesses deambulessin deambulessis deambuleu deambuli deambulin deambulis deambulo deambulà deambulàrem deambulàreu deambulàs deambulàssem deambulàsseu deambulàssim deambulàssiu deambulàvem deambulàveu deambulés deambuléssem deambulésseu deambuléssim deambuléssiu deambulí occ sept val v
déambuler

debades /deˈba.ðes/ /deˈba.ɾas/ /dəˈba.ðəs/ /dəˈβa.ðəs/ adv
en vain

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
débat
Disputa, altercació sobre alguna cosa.
Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ bal debat debata debatem debaten debatent debatera debateren debateres debates debatessen debatesses debatessin debatessis debateu debati debatia debatien debaties debatin debatis debato debatran debatre debatrem debatreu debatria debatrien debatries debatrà debatràs debatré debatríem debatríeu debats debatuda debatudes debatut debatuts debaté debatérem debatéreu debatés debatéssem debatésseu debatéssim debatéssiu debatí debatíem debatíeu occ sept val v
débattre
Disputar amb raons sobre alguna cosa.
battre disputer
Combatre.
battre
Moure i remenar alguna cosa perquè es condensi o mescli, i perquè es liquidi o dissolgui.

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) debut debuta debutada debutades debutam debutant debutar debutara debutaran debutarem debutaren debutares debutareu debutaria debutarien debutaries debutarà debutaràs debutaré debutaríem debutaríeu debutassen debutasses debutassin debutassis debutat debutats debutau debutava debutaven debutaves debute debutem debuten debutes debutessen debutesses debutessin debutessis debuteu debuti debutin debutis debuto debutà debutàrem debutàreu debutàs debutàssem debutàsseu debutàssim debutàssiu debutàvem debutàveu debutés debutéssem debutésseu debutéssim debutéssiu debutí occ sept val v
débuter

decaedre /de.kaˈe.ðɾe/ /də.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
décaèdre

decalar /de.kaˈɫa/ /de.kaˈɫaɾ/ /də.kəˈɫa/ alg ant bal cent decal decala decalada decalades decalaia decalaien decalaies decalam decalant decalar decalara decalaran decalarem decalaren decalares decalareu decalaria decalarien decalaries decalariva decalariven decalarives decalarà decalaràs decalaré decalaríem decalaríeu decalarívem decalaríveu decalassen decalasses decalassin decalassis decalat decalats decalau decalava decalaven decalaves decalavi decalavo decale decaleguem decaleguessa decaleguessen decaleguesses decalegueu decalegués decaleguéssom decaleguéssou decalem decalen decales decalessa decalessen decalesses decalessi decalessin decalessis decaleu decali decalin decalis decalo decalos decals decalà decalàiem decalàieu decalàrem decalàreu decalàs decalàssem decalàsseu decalàssim decalàssiu decalàvem decalàvets decalàveu decalàvom decalés decaléssem decalésseu decaléssim decaléssiu decalí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décaler

decantar /de.kanˈta/ /de.kanˈtaɾ/ /də.kənˈta/ alg ant bal cent decant decanta decantada decantades decantaia decantaien decantaies decantam decantant decantar decantara decantaran decantarem decantaren decantares decantareu decantaria decantarien decantaries decantariva decantariven decantarives decantarà decantaràs decantaré decantaríem decantaríeu decantarívem decantaríveu decantassen decantasses decantassin decantassis decantat decantats decantau decantava decantaven decantaves decantavi decantavo decante decanteguem decanteguessa decanteguessen decanteguesses decantegueu decantegués decanteguéssom decanteguéssou decantem decanten decantes decantessa decantessen decantesses decantessi decantessin decantessis decanteu decanti decantin decantis decanto decantos decants decantà decantàiem decantàieu decantàrem decantàreu decantàs decantàssem decantàsseu decantàssim decantàssiu decantàvem decantàvets decantàveu decantàvom decantés decantéssem decantésseu decantéssim decantéssiu decantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décanter cème
Col·locar un recipient que conté líquid en posició perquè pugui vessar.
Col·locar en posició que trenqui la vertical.
Tenir una tendència; havent diverses opcions, decidir l'opinió per una d'elles.
Fer un gir, canviar de direcció.

decapar /de.kaˈpa/ /de.kaˈpaɾ/ /də.kəˈpa/ alg ant bal cent decap decapa decapada decapades decapaia decapaien decapaies decapam decapant decapar decapara decaparan decaparem decaparen decapares decapareu decaparia decaparien decaparies decapariva decapariven decaparives decaparà decaparàs decaparé decaparíem decaparíeu decaparívem decaparíveu decapassen decapasses decapassin decapassis decapat decapats decapau decapava decapaven decapaves decapavi decapavo decape decapeguem decapeguessa decapeguessen decapeguesses decapegueu decapegués decapeguéssom decapeguéssou decapem decapen decapes decapessa decapessen decapesses decapessi decapessin decapessis decapeu decapi decapin decapis decapo decapos decaps decapà decapàiem decapàieu decapàrem decapàreu decapàs decapàssem decapàsseu decapàssim decapàssiu decapàvem decapàvets decapàveu decapàvom decapés decapéssem decapésseu decapéssim decapéssiu decapí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décaper

decapatge /de.kaˈpa.d͡ʒe/ /də.kəˈpa.d͡ʒə/ n masc
exfoliation
Acció de treure la capa superficial de la pell per eliminar-ne les cèl·lules mortes.

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ alg ant bal cent decapit decapita decapitada decapitades decapitaia decapitaien decapitaies decapitam decapitant decapitar decapitara decapitaran decapitarem decapitaren decapitares decapitareu decapitaria decapitarien decapitaries decapitariva decapitariven decapitarives decapitarà decapitaràs decapitaré decapitaríem decapitaríeu decapitarívem decapitaríveu decapitassen decapitasses decapitassin decapitassis decapitat decapitats decapitau decapitava decapitaven decapitaves decapitavi decapitavo decapite decapiteguem decapiteguessa decapiteguessen decapiteguesses decapitegueu decapitegués decapiteguéssom decapiteguéssou decapitem decapiten decapites decapitessa decapitessen decapitesses decapitessi decapitessin decapitessis decapiteu decapiti decapitin decapitis decapito decapitos decapits decapità decapitàiem decapitàieu decapitàrem decapitàreu decapitàs decapitàssem decapitàsseu decapitàssim decapitàssiu decapitàvem decapitàvets decapitàveu decapitàvom decapités decapitéssem decapitésseu decapitéssim decapitéssiu decapití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décapiter

decaure /deˈkaw.ɾe/ /dəˈkaw.ɾə/ bal decaem decaent decaeu decaic decaiem decaient decaieu decaiga decaiguda decaigudes decaiguem decaiguen decaiguera decaigueren decaigueres decaigues decaiguessen decaiguesses decaiguessin decaiguessis decaigueu decaigui decaiguin decaiguis decaigut decaiguts decaigué decaiguérem decaiguéreu decaigués decaiguéssem decaiguésseu decaiguéssim decaiguéssiu decaiguí decau decauen decauran decaure decaurem decaureu decauria decaurien decauries decaurà decauràs decauré decauríem decauríeu decaus dequeia dequeien dequeies dequeim dequeis dequèiem dequèieu eiv occ v.cent val v
affaiblir

decenni /deˈsɛn.ni/ /dəˈsɛn.ni/ n masc
décennie

decentment /deˌsemˈmen/ /deˌsemˈment/ /dəˌsemˈmen/ /dəˌsemˈment/ adv
décemment

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
déception

decididament /de.siˌði.ðaˈmen/ /de.siˌði.ðaˈment/ /də.siˌði.ðəˈmen/ /də.siˌði.ðəˈment/ adv
décidément

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ bal decideix decideixen decideixes decideixi decideixin decideixis decideixo decidesc decidesqui decidesquin decidesquis decidia decidida decidides decidien decidies decidiguem decidigueu decidim decidint decidir decidira decidiran decidirem decidiren decidires decidireu decidiria decidirien decidiries decidirà decidiràs decidiré decidiríem decidiríeu decidisc decidisca decidisquen decidisques decidissen decidisses decidissin decidissis decidit decidits decidiu decidix decidixen decidixes decidixo decidí decidíem decidíeu decidírem decidíreu decidís decidíssem decidísseu decidíssim decidíssiu n-occ occ sept val v
décider
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decidu decidus decídua adj masc
décidu

decidual /de.si.ðuˈaɫ/ /də.si.ðuˈaɫ/ adj
décidual

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
décimal
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
décimale
Fracció d'un nombre enter.

decisivament /de.siˌzi.vaˈment/ /de.siˌzi.βaˈmen/ /də.siˌzi.vəˈmen/ /də.siˌzi.vəˈment/ /də.siˌzi.βəˈmen/ adv
décisivement

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
décision

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
déclaration

declarant /de.kɫaˈɾan/ /de.kɫaˈɾant/ /də.kɫəˈɾan/ /də.kɫəˈɾant/ n neut
déclarant

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) declar declara declarada declarades declaram declarant declarar declarara declararan declararem declararen declarares declarareu declararia declararien declararies declararà declararàs declararé declararíem declararíeu declarassen declarasses declarassin declarassis declarat declarats declarau declarava declaraven declaraves declare declarem declaren declares declaressen declaresses declaressin declaressis declareu declari declarin declaris declaro declarà declaràrem declaràreu declaràs declaràssem declaràsseu declaràssim declaràssiu declaràvem declaràveu declarés declaréssem declarésseu declaréssim declaréssiu declarí occ sept val v
déclarer

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
déclinaison

declinar /de.kɫiˈna/ /de.kɫiˈnaɾ/ /də.kɫiˈna/ alg ant bal cent declina declinada declinades declinaia declinaien declinaies declinam declinant declinar declinara declinaran declinarem declinaren declinares declinareu declinaria declinarien declinaries declinariva declinariven declinarives declinarà declinaràs declinaré declinaríem declinaríeu declinarívem declinaríveu declinassen declinasses declinassin declinassis declinat declinats declinau declinava declinaven declinaves declinavi declinavo decline declineguem declineguessa declineguessen declineguesses declinegueu declinegués declineguéssom declineguéssou declinem declinen declines declinessa declinessen declinesses declinessi declinessin declinessis declineu declini declinin declinis declino declinos declinà declinàiem declinàieu declinàrem declinàreu declinàs declinàssem declinàsseu declinàssim declinàssiu declinàvem declinàvets declinàveu declinàvom declinés declinéssem declinésseu declinéssim declinéssiu decliní declín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déclin

decor /deˈkoɾ/ /dəˈkor/ n masc
décor

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
décoration

decorosament /de.koˌɾo.zaˈmen/ /de.koˌɾo.zaˈment/ /də.koˌɾo.zəˈment/ /də.kuˌɾo.zəˈmen/ adv
bienséamment

decrement /de.kɾeˈmen/ /de.kɾeˈment/ /də.kɾəˈmen/ /də.kɾəˈment/ n masc
décrément

decrescendo /de.kɾeˈʃen.do/ /de.kɾeˈʃɛn.do/ n masc
décrescendo

decret /deˈkɾet/ /dəˈkɾet/ n masc
décret

decretar /de.kɾeˈta/ /de.kɾeˈtaɾ/ /də.kɾəˈta/ alg ant bal cent decret decreta decretada decretades decretaia decretaien decretaies decretam decretant decretar decretara decretaran decretarem decretaren decretares decretareu decretaria decretarien decretaries decretariva decretariven decretarives decretarà decretaràs decretaré decretaríem decretaríeu decretarívem decretaríveu decretassen decretasses decretassin decretassis decretat decretats decretau decretava decretaven decretaves decretavi decretavo decrete decreteguem decreteguessa decreteguessen decreteguesses decretegueu decretegués decreteguéssom decreteguéssou decretem decreten decretes decretessa decretessen decretesses decretessi decretessin decretessis decreteu decreti decretin decretis decreto decretos decrets decretà decretàiem decretàieu decretàrem decretàreu decretàs decretàssem decretàsseu decretàssim decretàssiu decretàvem decretàvets decretàveu decretàvom decretés decretéssem decretésseu decretéssim decretéssiu decretí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décréter

decréixer /deˈkɾe.ʃe/ /deˈkɾej.ʃe/ /deˈkɾej.ʃeɾ/ /dəˈkɾe.ʃə/ alg bal decreix decreixem decreixen decreixent decreixeran decreixerem decreixeren decreixeres decreixereu decreixeria decreixerien decreixeries decreixerà decreixeràs decreixeré decreixeríem decreixeríeu decreixes decreixessin decreixessis decreixeu decreixi decreixia decreixien decreixies decreixin decreixis decreixo decreixé decreixérem decreixéreu decreixés decreixéssim decreixéssiu decreixí decreixíem decreixíeu decresc decresca decrescuda decrescudes decrescut decrescuts decresquem decresquen decresquera decresqueren decresqueres decresques decresquessen decresquesses decresquessin decresquessis decresqueu decresqui decresquin decresquis decresqué decresquérem decresquéreu decresqués decresquéssem decresquésseu decresquéssim decresquéssiu decresquí decréixer occ sept val v
décroitre

decuplicar /de.ku.pɫiˈka/ /de.ku.pɫiˈkaɾ/ /də.ku.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) decuplic decuplica decuplicada decuplicades decuplicam decuplicant decuplicar decuplicara decuplicaran decuplicarem decuplicaren decuplicares decuplicareu decuplicaria decuplicarien decuplicaries decuplicarà decuplicaràs decuplicaré decuplicaríem decuplicaríeu decuplicassen decuplicasses decuplicassin decuplicassis decuplicat decuplicats decuplicau decuplicava decuplicaven decuplicaves decuplico decuplicà decuplicàrem decuplicàreu decuplicàs decuplicàssem decuplicàsseu decuplicàssim decuplicàssiu decuplicàvem decuplicàveu decuplique decupliquem decupliquen decupliques decupliquessen decupliquesses decupliquessin decupliquessis decupliqueu decupliqui decupliquin decupliquis decupliqués decupliquéssem decupliquésseu decupliquéssim decupliquéssiu decupliquí occ sept val v
décupler

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ n fem
décence

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
décimètre
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

decòrum /deˈkɔ.ɾum/ /dəˈkɔ.ɾum/ n masc
décorum

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dedic dedica dedicada dedicades dedicam dedicant dedicar dedicara dedicaran dedicarem dedicaren dedicares dedicareu dedicaria dedicarien dedicaries dedicarà dedicaràs dedicaré dedicaríem dedicaríeu dedicassen dedicasses dedicassin dedicassis dedicat dedicats dedicau dedicava dedicaven dedicaves dedico dedicà dedicàrem dedicàreu dedicàs dedicàssem dedicàsseu dedicàssim dedicàssiu dedicàvem dedicàveu dedique dediquem dediquen dediques dediquessen dediquesses dediquessin dediquessis dediqueu dediqui dediquin dediquis dediqués dediquéssem dediquésseu dediquéssim dediquéssiu dediquí occ sept val v
dédier
Destinar al culte religiós o profà.
dédicacer dédier
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
consacrer dédier
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
dédicace

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
déduction

deduir /ðe.ðuˈi/ /ðe.ðuˈiɾ/ /ðə.ðuˈi/ alg bal dedueix dedueixen dedueixes dedueixi dedueixin dedueixis dedueixo dedueixs deduesc deduesca deduesquen deduesques deduesqui deduesquin deduesquis deduint deduir deduiran deduirem deduireu deduiria deduirien deduiries deduirà deduiràs deduiré deduiríem deduiríeu deduí deduíem deduíeu deduírem deduíreu deduís deduíssem deduísseu deduíssim deduíssiu deduïa deduïda deduïdes deduïen deduïes deduïguem deduïgueu deduïm deduïra deduïren deduïres deduïsc deduïsca deduïsquen deduïsques deduïssen deduïsses deduïssin deduïssis deduït deduïts deduïu deduïx deduïxen deduïxes deduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déduire

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
déesse

defallir /de.faˈʎi/ /de.faˈʎiɾ/ /də.fəˈʎi/ alg ant bal centr defalleix defalleixa defalleixen defalleixes defalleixi defalleixin defalleixis defalleixo defalleixs defallesc defallesca defallesquen defallesques defallesqui defallesquin defallesquis defallia defallida defallides defallien defallies defalliguem defalliguera defalligueren defalligueres defalliguessen defalliguesses defalliguessin defalliguessis defalligueu defalligueva defalligueven defalligueves defalligué defalliguérem defalliguéreu defalligués defalliguéssem defalliguésseu defalliguéssim defalliguéssiu defalliguévem defalliguéveu defallim defallint defallir defallira defalliran defallirem defalliren defallires defallireu defalliria defallirien defalliries defalliriva defalliriven defallirives defallirà defalliràs defalliré defalliríem defalliríeu defallirívem defalliríveu defallisc defallisca defallisco defalliscos defallisquem defallisquen defallisques defallisqueu defallissa defallissen defallisses defallissi defallissin defallissis defallist defallit defallits defalliu defalliva defalliven defallives defallix defallixa defallixen defallixes defallixi defallixin defallixis defallixo defallixos defallí defallíem defallíets defallíeu defallírem defallíreu defallís defallíscon defallíssem defallísseu defallíssim defallíssiu defallíssom defallíssou defallívem defallíveu defallíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vaciller
Perdre la força física o moral.
manquer
Deixar d'exercir una acció.

defecte /deˈfɛk.te/ /dəˈfek.tə/ /dəˈfɛk.tə/ n masc
défaut

defectuosament /de.fek.tuˌo.zaˈmen/ /de.fek.tuˌo.zaˈment/ /də.fək.tuˌo.zəˈmen/ /də.fək.tuˌo.zəˈment/ adv
défectueusement

defenestrar /de.fe.nesˈtɾa/ /de.fe.nesˈtɾaɾ/ /də.fə.nəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defenestr defenestra defenestrada defenestrades defenestram defenestrant defenestrar defenestrara defenestraran defenestrarem defenestraren defenestrares defenestrareu defenestraria defenestrarien defenestraries defenestrarà defenestraràs defenestraré defenestraríem defenestraríeu defenestrassen defenestrasses defenestrassin defenestrassis defenestrat defenestrats defenestrau defenestrava defenestraven defenestraves defenestre defenestrem defenestren defenestres defenestressen defenestresses defenestressin defenestressis defenestreu defenestri defenestrin defenestris defenestro defenestrà defenestràrem defenestràreu defenestràs defenestràssem defenestràsseu defenestràssim defenestràssiu defenestràvem defenestràveu defenestrés defenestréssem defenestrésseu defenestréssim defenestréssiu defenestrí occ sept val v
défenestrer

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfen.sə/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
défense

defensa alta n fem
défense haute

defensa baixa n fem
défense basse

defensa central n neut
arrière central

defensa d'ajustament n fem
défense d'adaptation

defensa de posició n fem
défense de position

defensa de zona n fem
défense de zone

defensa dret n masc
arrière droit

defensa en línia n fem
défense en ligne

defensa en triangle n fem
défense en triangle

defensa esquerre n masc
arrière gauche

defensa exterior n neut
défenseur numéro 1

defensa individual n fem
défense individuelle

defensa lateral n neut
défenseur numéro 2

defensa lliure n neut
balayeur

defensa mixta n fem
défense combinée

defensa pressionant n fem
pressing

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
défendre
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.
Argumentar a favor d'una idea.
(esports de pilota) Protegir la porteria, la cistella o els pals propis de l'atac de l'equip adversari.

defensiu /de.fenˈsiw/ /də.fənˈsiw/ adj masc
défensif

defensivament /de.fenˌsi.vaˈment/ /de.fenˌsi.βaˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈment/ /də.fənˌsi.βəˈmen/ adv
défensivement

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
défenseur

defensor central n masc
arrière centre

defensor dret n masc
arrière droit

defensor esquerre n masc
arrière gauche

defensor lateral n masc
demi coin

deferentment /de.feˌɾemˈmen/ /de.feˌɾemˈment/ /də.fəˌɾemˈmen/ /də.fəˌɾemˈment/ adv
déférente

deferir /de.feˈɾi/ /de.feˈɾiɾ/ /də.fəˈɾi/ alg ant bal centr defereix defereixa defereixen defereixes defereixi defereixin defereixis defereixo defereixs deferesc deferesca deferesquen deferesques deferesqui deferesquin deferesquis deferia deferida deferides deferien deferies deferiguem deferiguera deferigueren deferigueres deferiguessen deferiguesses deferiguessin deferiguessis deferigueu deferigueva deferigueven deferigueves deferigué deferiguérem deferiguéreu deferigués deferiguéssem deferiguésseu deferiguéssim deferiguéssiu deferiguévem deferiguéveu deferim deferint deferir deferira deferiran deferirem deferiren deferires deferireu deferiria deferirien deferiries defeririva defeririven deferirives deferirà deferiràs deferiré deferiríem deferiríeu deferirívem deferiríveu deferisc deferisca deferisco deferiscos deferisquem deferisquen deferisques deferisqueu deferissa deferissen deferisses deferissi deferissin deferissis deferist deferit deferits deferiu deferiva deferiven deferives deferix deferixa deferixen deferixes deferixi deferixin deferixis deferixo deferixos deferí deferíem deferíets deferíeu deferírem deferíreu deferís deferíscon deferíssem deferísseu deferíssim deferíssiu deferíssom deferíssou deferívem deferíveu deferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déférer

deficientment /de.fi.siˌemˈmen/ /de.fi.siˌemˈment/ /də.fi.siˌemˈmen/ /də.fi.siˌemˈment/ adv
déficiente

deficiència /de.fi.siˈɛn.si.a/ /də.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
déficience

deficiència sensorial n fem
déficience sensorielle

definició n fem
definição définition

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ bal defineix defineixen defineixes defineixi defineixin defineixis defineixo definesc definesqui definesquin definesquis definia definida definides definien definies definiguem definigueu definim definint definir definira definiran definirem definiren definires definireu definiria definirien definiries definirà definiràs definiré definiríem definiríeu definisc definisca definisquen definisques definissen definisses definissin definissis definit definits definiu definix definixen definixes definixo definí definíem definíeu definírem definíreu definís definíssem definísseu definíssim definíssiu n-occ occ sept val v
définir

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ adj masc
défini

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
définitif
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

definitivament /de.fi.niˌti.vaˈment/ /de.fi.niˌti.βaˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈment/ /də.fi.niˌti.βəˈmen/ adv
définitivement

deflectir /de.flekˈti/ /de.flekˈtiɾ/ /də.fləkˈti/ alg ant bal centr deflecteix deflecteixa deflecteixen deflecteixes deflecteixi deflecteixin deflecteixis deflecteixo deflecteixs deflectesc deflectesca deflectesquen deflectesques deflectesqui deflectesquin deflectesquis deflectia deflectida deflectides deflectien deflecties deflectiguem deflectiguera deflectigueren deflectigueres deflectiguessen deflectiguesses deflectiguessin deflectiguessis deflectigueu deflectigueva deflectigueven deflectigueves deflectigué deflectiguérem deflectiguéreu deflectigués deflectiguéssem deflectiguésseu deflectiguéssim deflectiguéssiu deflectiguévem deflectiguéveu deflectim deflectint deflectir deflectira deflectiran deflectirem deflectiren deflectires deflectireu deflectiria deflectirien deflectiries deflectiriva deflectiriven deflectirives deflectirà deflectiràs deflectiré deflectiríem deflectiríeu deflectirívem deflectiríveu deflectisc deflectisca deflectisco deflectiscos deflectisquem deflectisquen deflectisques deflectisqueu deflectissa deflectissen deflectisses deflectissi deflectissin deflectissis deflectist deflectit deflectits deflectiu deflectiva deflectiven deflectives deflectix deflectixa deflectixen deflectixes deflectixi deflectixin deflectixis deflectixo deflectixos deflectí deflectíem deflectíets deflectíeu deflectírem deflectíreu deflectís deflectíscon deflectíssem deflectísseu deflectíssim deflectíssiu deflectíssom deflectíssou deflectívem deflectíveu deflectíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
défléchir

defloració /de.fɫo.ɾa.siˈo/ /də.fɫo.ɾə.siˈo/ /də.fɫu.ɾə.siˈo/ n fem
défloration

defora /deˈfɔ.ɾa/ /dəˈfɔ.ɾə/ adv
dehors

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ alg ant bal cent deform deforma deformada deformades deformaia deformaien deformaies deformam deformant deformar deformara deformaran deformarem deformaren deformares deformareu deformaria deformarien deformaries deformariva deformariven deformarives deformarà deformaràs deformaré deformaríem deformaríeu deformarívem deformaríveu deformassen deformasses deformassin deformassis deformat deformats deformau deformava deformaven deformaves deformavi deformavo deforme deformeguem deformeguessa deformeguessen deformeguesses deformegueu deformegués deformeguéssom deformeguéssou deformem deformen deformes deformessa deformessen deformesses deformessi deformessin deformessis deformeu deformi deformin deformis deformo deformos deforms deformà deformàiem deformàieu deformàrem deformàreu deformàs deformàssem deformàsseu deformàssim deformàssiu deformàvem deformàvets deformàveu deformàvom deformés deforméssem deformésseu deforméssim deforméssiu deformí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déformer

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
difforme

deformement /deˌfor.meˈmen/ /deˌfoɾ.meˈmen/ /deˌfoɾ.meˈment/ /dəˌfor.məˈmen/ /dəˌfoɾ.məˈment/ adv
difformement

defraudar /de.fɾawˈða/ /de.fɾawˈðaɾ/ /də.fɾəwˈða/ alg ant bal cent defraud defrauda defraudada defraudades defraudaia defraudaien defraudaies defraudam defraudant defraudar defraudara defraudaran defraudarem defraudaren defraudares defraudareu defraudaria defraudarien defraudaries defraudariva defraudariven defraudarives defraudarà defraudaràs defraudaré defraudaríem defraudaríeu defraudarívem defraudaríveu defraudassen defraudasses defraudassin defraudassis defraudat defraudats defraudau defraudava defraudaven defraudaves defraudavi defraudavo defraude defraudeguem defraudeguessa defraudeguessen defraudeguesses defraudegueu defraudegués defraudeguéssom defraudeguéssou defraudem defrauden defraudes defraudessa defraudessen defraudesses defraudessi defraudessin defraudessis defraudeu defraudi defraudin defraudis defraudo defraudos defrauds defraudà defraudàiem defraudàieu defraudàrem defraudàreu defraudàs defraudàssem defraudàsseu defraudàssim defraudàssiu defraudàvem defraudàvets defraudàveu defraudàvom defraudés defraudéssem defraudésseu defraudéssim defraudéssiu defraudí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
frauder

defunció /de.fun.siˈo/ /də.fun.siˈo/ n fem
décès

deglutir /de.ɣɫuˈti/ /de.ɣɫuˈtiɾ/ /də.ɣɫuˈti/ alg ant bal centr degluteix degluteixa degluteixen degluteixes degluteixi degluteixin degluteixis degluteixo degluteixs deglutesc deglutesca deglutesquen deglutesques deglutesqui deglutesquin deglutesquis deglutia deglutida deglutides deglutien degluties deglutiguem deglutiguera deglutigueren deglutigueres deglutiguessen deglutiguesses deglutiguessin deglutiguessis deglutigueu deglutigueva deglutigueven deglutigueves deglutigué deglutiguérem deglutiguéreu deglutigués deglutiguéssem deglutiguésseu deglutiguéssim deglutiguéssiu deglutiguévem deglutiguéveu deglutim deglutint deglutir deglutira deglutiran deglutirem deglutiren deglutires deglutireu deglutiria deglutirien deglutiries deglutiriva deglutiriven deglutirives deglutirà deglutiràs deglutiré deglutiríem deglutiríeu deglutirívem deglutiríveu deglutisc deglutisca deglutisco deglutiscos deglutisquem deglutisquen deglutisques deglutisqueu deglutissa deglutissen deglutisses deglutissi deglutissin deglutissis deglutist deglutit deglutits deglutiu deglutiva deglutiven deglutives deglutix deglutixa deglutixen deglutixes deglutixi deglutixin deglutixis deglutixo deglutixos deglutí deglutíem deglutíets deglutíeu deglutírem deglutíreu deglutís deglutíscon deglutíssem deglutísseu deglutíssim deglutíssiu deglutíssom deglutíssou deglutívem deglutíveu deglutíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déglutir

degollar /de.ɣoˈʎa/ /de.ɣoˈʎaɾ/ /də.ɣoˈʎa/ /də.ɣuˈʎa/ alg ant bal cent degoll degolla degollada degollades degollaia degollaien degollaies degollam degollant degollar degollara degollaran degollarem degollaren degollares degollareu degollaria degollarien degollaries degollariva degollariven degollarives degollarà degollaràs degollaré degollaríem degollaríeu degollarívem degollaríveu degollassen degollasses degollassin degollassis degollat degollats degollau degollava degollaven degollaves degollavi degollavo degolle degolleguem degolleguessa degolleguessen degolleguesses degollegueu degollegués degolleguéssom degolleguéssou degollem degollen degolles degollessa degollessen degollesses degollessi degollessin degollessis degolleu degolli degollin degollis degollo degollos degolls degollà degollàiem degollàieu degollàrem degollàreu degollàs degollàssem degollàsseu degollàssim degollàssiu degollàvem degollàvets degollàveu degollàvom degollés degolléssem degollésseu degolléssim degolléssiu degollí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décoller

degotar /de.ɣoˈta/ /de.ɣoˈtaɾ/ /də.ɣoˈta/ /də.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) degot degota degotada degotades degotam degotant degotar degotara degotaran degotarem degotaren degotares degotareu degotaria degotarien degotaries degotarà degotaràs degotaré degotaríem degotaríeu degotassen degotasses degotassin degotassis degotat degotats degotau degotava degotaven degotaves degote degotem degoten degotes degotessen degotesses degotessin degotessis degoteu degoti degotin degotis degoto degotà degotàrem degotàreu degotàs degotàssem degotàsseu degotàssim degotàssiu degotàvem degotàveu degotés degotéssem degotésseu degotéssim degotéssiu degotí occ sept val v
dégoutter

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ alg ant bal cent degrad degrada degradada degradades degradaia degradaien degradaies degradam degradant degradar degradara degradaran degradarem degradaren degradares degradareu degradaria degradarien degradaries degradariva degradariven degradarives degradarà degradaràs degradaré degradaríem degradaríeu degradarívem degradaríveu degradassen degradasses degradassin degradassis degradat degradats degradau degradava degradaven degradaves degradavi degradavo degrade degradeguem degradeguessa degradeguessen degradeguesses degradegueu degradegués degradeguéssom degradeguéssou degradem degraden degrades degradessa degradessen degradesses degradessi degradessin degradessis degradeu degradi degradin degradis degrado degrados degrads degradà degradàiem degradàieu degradàrem degradàreu degradàs degradàssem degradàsseu degradàssim degradàssiu degradàvem degradàvets degradàveu degradàvom degradés degradéssem degradésseu degradéssim degradéssiu degradí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dégrader

degudament /deˌɣu.ðaˈmen/ /deˌɣu.ðaˈment/ /dəˌɣu.ðəˈmen/ /dəˌɣu.ðəˈment/ adv
proprement

degut /deˈɣut/ /dəˈɣut/ adj masc
dû

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
doyen

dei /ˈdej/ n masc
dey

deixada /dejˈʃa.ða/ /deˈʃa.ða/ /deˈʃa.ðə/ /dəˈʃa.ðə/ n fem
amorti
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota o el volant sense força i amb una trajectòria tan baixa com sigui possible.
drop ball
(beisbol) Llançament amb efecte en què la pilota s'eleva a una altura mitjana i cau just als peus del batedor.
passe abandon
(hoquei sobre gel) Jugada d'un jugador en desplaçament consistent a deixar el disc aturat en un punt determinat de la seva trajectòria perquè el reculli un company d'equip situat més enrere.

deixada a l'ample n fem
amorti dans l'espace libre

deixada al racó n fem
amorti dans le coin

deixada de xarxa n fem
amorti au filet

deixada lenta n fem
amorti cloche

deixada ràpida n fem
amorti droit

deixant /dejˈʃan/ /dejˈʃant/ /deˈʃan/ /deˈʃant/ /dəˈʃan/ n masc
sillage

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
laisser
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.
Permetre de fer una cosa sense posar impediments.
se négliger
(pronominal) Abandonar-se en l’endreçament personal.

deixar com un drap brut v
déchirer à belles dents

deixar-se caure v
tomber

deixat /dejˈʃat/ /deˈʃat/ /dəˈʃat/ adj
négligé
Que actua amb negligència de l’endreçament personal.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
disciple

deixondir /de.ʃonˈdi/ /dej.ʃonˈdi/ /dej.ʃonˈdiɾ/ /də.ʃonˈdi/ /də.ʃunˈdi/ bal deixondeix deixondeixen deixondeixes deixondeixi deixondeixin deixondeixis deixondeixo deixondesc deixondesqui deixondesquin deixondesquis deixondia deixondida deixondides deixondien deixondies deixondiguem deixondigueu deixondim deixondint deixondir deixondira deixondiran deixondirem deixondiren deixondires deixondireu deixondiria deixondirien deixondiries deixondirà deixondiràs deixondiré deixondiríem deixondiríeu deixondisc deixondisca deixondisquen deixondisques deixondissen deixondisses deixondissin deixondissis deixondit deixondits deixondiu deixondix deixondixen deixondixes deixondixo deixondí deixondíem deixondíeu deixondírem deixondíreu deixondís deixondíssem deixondísseu deixondíssim deixondíssiu n-occ occ sept val v
éveiller

dejectar /de.d͡ʒekˈta/ /de.d͡ʒekˈtaɾ/ /de.ʒekˈta/ /də.ʒəkˈta/ alg ant bal cent deject dejecta dejectada dejectades dejectaia dejectaien dejectaies dejectam dejectant dejectar dejectara dejectaran dejectarem dejectaren dejectares dejectareu dejectaria dejectarien dejectaries dejectariva dejectariven dejectarives dejectarà dejectaràs dejectaré dejectaríem dejectaríeu dejectarívem dejectaríveu dejectassen dejectasses dejectassin dejectassis dejectat dejectats dejectau dejectava dejectaven dejectaves dejectavi dejectavo dejecte dejecteguem dejecteguessa dejecteguessen dejecteguesses dejectegueu dejectegués dejecteguéssom dejecteguéssou dejectem dejecten dejectes dejectessa dejectessen dejectesses dejectessi dejectessin dejectessis dejecteu dejecti dejectin dejectis dejecto dejectos dejects dejectà dejectàiem dejectàieu dejectàrem dejectàreu dejectàs dejectàssem dejectàsseu dejectàssim dejectàssiu dejectàvem dejectàvets dejectàveu dejectàvom dejectés dejectéssem dejectésseu dejectéssim dejectéssiu dejectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déjeter

dejorn /deˈd͡ʒoɾn/ /deˈʒorn/ /dəˈʒorn/ adv
tôt

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
jeûner

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
jeûne

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
à jeun

del /deɫ/ /dəɫ/ contraction
du
Contracció entre la preposició de i l'article el.

delatar /de.ɫaˈta/ /de.ɫaˈtaɾ/ /də.ɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) delat delata delatada delatades delatam delatant delatar delatara delataran delatarem delataren delatares delatareu delataria delatarien delataries delatarà delataràs delataré delataríem delataríeu delatassen delatasses delatassin delatassis delatat delatats delatau delatava delataven delataves delate delatem delaten delates delatessen delatesses delatessin delatessis delateu delati delatin delatis delato delatà delatàrem delatàreu delatàs delatàssem delatàsseu delatàssim delatàssiu delatàvem delatàveu delatés delatéssem delatésseu delatéssim delatéssiu delatí occ sept val v
dénoncer

delator /de.ɫaˈto/ /de.ɫaˈtoɾ/ /də.ɫəˈto/ n masc
délateur
Qui delata.

delectablement /de.ɫekˌta.bɫeˈment/ /de.ɫekˌta.βɫeˈmen/ /de.ɫekˌtab.bɫeˈmen/ /də.ɫəkˌta.βɫəˈmen/ /də.ɫəkˌtab.bɫəˈmen/ /də.ɫəkˌtab.bɫəˈment/ adv
délectablement

delectació /de.ɫek.ta.siˈo/ /də.ɫək.tə.siˈo/ n fem
délectation

delectar /de.ɫekˈta/ /de.ɫekˈtaɾ/ /də.ɫəkˈta/ alg ant bal cent delect delecta delectada delectades delectaia delectaien delectaies delectam delectant delectar delectara delectaran delectarem delectaren delectares delectareu delectaria delectarien delectaries delectariva delectariven delectarives delectarà delectaràs delectaré delectaríem delectaríeu delectarívem delectaríveu delectassen delectasses delectassin delectassis delectat delectats delectau delectava delectaven delectaves delectavi delectavo delecte delecteguem delecteguessa delecteguessen delecteguesses delectegueu delectegués delecteguéssom delecteguéssou delectem delecten delectes delectessa delectessen delectesses delectessi delectessin delectessis delecteu delecti delectin delectis delecto delectos delects delectà delectàiem delectàieu delectàrem delectàreu delectàs delectàssem delectàsseu delectàssim delectàssiu delectàvem delectàvets delectàveu delectàvom delectés delectéssem delectésseu delectéssim delectéssiu delectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
délecter

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deleg delega delegada delegades delegam delegant delegar delegara delegaran delegarem delegaren delegares delegareu delegaria delegarien delegaries delegarà delegaràs delegaré delegaríem delegaríeu delegassen delegasses delegassin delegassis delegat delegats delegau delegava delegaven delegaves delego delegue deleguem deleguen delegues deleguessen deleguesses deleguessin deleguessis delegueu delegui deleguin deleguis delegués deleguéssem deleguésseu deleguéssim deleguéssiu deleguí delegà delegàrem delegàreu delegàs delegàssem delegàsseu delegàssim delegàssiu delegàvem delegàveu occ sept val v
déléguer

delegat de camp n masc
délégué adjoint

delegat de classe n masc
délégué de classe

deler /deˈɫe/ /deˈɫeɾ/ /dəˈɫɛ/ n masc
désir

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
dauphin

delfínids /deɫˈfi.nits/ /dəɫˈfi.nits/ n masc
dauphins

deliberadament /de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
délibérément

deliberar /de.li.βeˈɾa/ /de.li.βeˈɾaɾ/ /də.ɫi.βəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deliber delibera deliberada deliberades deliberam deliberant deliberar deliberara deliberaran deliberarem deliberaren deliberares deliberareu deliberaria deliberarien deliberaries deliberarà deliberaràs deliberaré deliberaríem deliberaríeu deliberassen deliberasses deliberassin deliberassis deliberat deliberats deliberau deliberava deliberaven deliberaves delibere deliberem deliberen deliberes deliberessen deliberesses deliberessin deliberessis delibereu deliberi deliberin deliberis delibero deliberà deliberàrem deliberàreu deliberàs deliberàssem deliberàsseu deliberàssim deliberàssiu deliberàvem deliberàveu deliberés deliberéssem deliberésseu deliberéssim deliberéssiu deliberí occ sept val v
délibérer

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
délibéré

delicadament /de.ɫiˌka.ðaˈmen/ /de.ɫiˌka.ðaˈment/ /də.ɫiˌka.ðəˈmen/ /də.ɫiˌka.ðəˈment/ adv
délicatement

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
délicat

delicatessen /de.ɫi.kaˈte.sen/ /də.ɫi.kəˈte.sən/ n fem
gourmandise
delicadeses (menjar exquisit)
épicerie fine
Botiga de menjars exquisits preparats per al consum, especialment xarcuteria, cansaladeria.

deliciosament /de.ɫi.siˌo.zaˈmen/ /de.ɫi.siˌo.zaˈment/ /də.ɫi.siˌo.zəˈmen/ /də.ɫi.siˌo.zəˈment/ adv
délicieusement

delicte /deˈɫik.te/ /dəˈɫik.tə/ n masc
délit

delictuós /de.ɫik.tuˈos/ /də.ɫik.tuˈos/ adj masc
délictueux

delimitar /de.li.miˈta/ /de.li.miˈtaɾ/ /də.li.miˈta/ alg ant bal cent delimit delimita delimitada delimitades delimitaia delimitaien delimitaies delimitam delimitant delimitar delimitara delimitaran delimitarem delimitaren delimitares delimitareu delimitaria delimitarien delimitaries delimitariva delimitariven delimitarives delimitarà delimitaràs delimitaré delimitaríem delimitaríeu delimitarívem delimitaríveu delimitassen delimitasses delimitassin delimitassis delimitat delimitats delimitau delimitava delimitaven delimitaves delimitavi delimitavo delimite delimiteguem delimiteguessa delimiteguessen delimiteguesses delimitegueu delimitegués delimiteguéssom delimiteguéssou delimitem delimiten delimites delimitessa delimitessen delimitesses delimitessi delimitessin delimitessis delimiteu delimiti delimitin delimitis delimito delimitos delimits delimità delimitàiem delimitàieu delimitàrem delimitàreu delimitàs delimitàssem delimitàsseu delimitàssim delimitàssiu delimitàvem delimitàvets delimitàveu delimitàvom delimités delimitéssem delimitésseu delimitéssim delimitéssiu delimití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
délimiter

delinear /de.ɫi.neˈa/ /de.ɫi.neˈaɾ/ /də.ɫi.neˈa/ alg bal delinea delineada delineades delineam delineant delinear delineara delinearan delinearem delinearen delineares delineareu delinearia delinearien delinearies delinearà delinearàs delinearé delinearíem delinearíeu delineassen delineasses delineassin delineassis delineat delineats delineau delineava delineaven delineaves delinee delineem delineen delinees delineessen delineesses delineessin delineessis delineeu delinei delineo delineà delineàrem delineàreu delineàs delineàssem delineàsseu delineàssim delineàssiu delineàvem delineàveu delineés delineéssem delineésseu delineéssim delineéssiu delineí delineï delineïn delineïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
tracer

delinquir /de.ɫiŋˈki/ /de.ɫiŋˈkiɾ/ /də.ɫiŋˈki/ alg ant bal centr delinqueix delinqueixa delinqueixen delinqueixes delinqueixi delinqueixin delinqueixis delinqueixo delinqueixs delinquesc delinquesca delinquesquen delinquesques delinquesqui delinquesquin delinquesquis delinquia delinquida delinquides delinquien delinquies delinquiguem delinquiguera delinquigueren delinquigueres delinquiguessen delinquiguesses delinquiguessin delinquiguessis delinquigueu delinquigueva delinquigueven delinquigueves delinquigué delinquiguérem delinquiguéreu delinquigués delinquiguéssem delinquiguésseu delinquiguéssim delinquiguéssiu delinquiguévem delinquiguéveu delinquim delinquint delinquir delinquira delinquiran delinquirem delinquiren delinquires delinquireu delinquiria delinquirien delinquiries delinquiriva delinquiriven delinquirives delinquirà delinquiràs delinquiré delinquiríem delinquiríeu delinquirívem delinquiríveu delinquisc delinquisca delinquisco delinquiscos delinquisquem delinquisquen delinquisques delinquisqueu delinquissa delinquissen delinquisses delinquissi delinquissin delinquissis delinquist delinquit delinquits delinquiu delinquiva delinquiven delinquives delinquix delinquixa delinquixen delinquixes delinquixi delinquixin delinquixis delinquixo delinquixos delinquí delinquíem delinquíets delinquíeu delinquírem delinquíreu delinquís delinquíscon delinquíssem delinquísseu delinquíssim delinquíssiu delinquíssom delinquíssou delinquívem delinquíveu delinquíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
commetre un crime

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
délinquant

delinqüència /de.liŋˈkwɛn.si.a/ /də.liŋˈkwɛn.si.ə/ n fem
délinquance

delinqüència juvenil n fem
délinquance juvénile

delir /deˈɫi/ /deˈɫiɾ/ /dəˈɫi/ alg ant bal centr deleix deleixa deleixen deleixes deleixi deleixin deleixis deleixo deleixs delesc delesca delesquen delesques delesqui delesquin delesquis delia delida delides delien delies deliguem deliguera deligueren deligueres deliguessen deliguesses deliguessin deliguessis deligueu deligueva deligueven deligueves deligué deliguérem deliguéreu deligués deliguéssem deliguésseu deliguéssim deliguéssiu deliguévem deliguéveu delim delint delir delira deliran delirem deliren delires delireu deliria delirien deliries deliriva deliriven delirives delirà deliràs deliré deliríem deliríeu delirívem deliríveu delisc delisca delisco deliscos delisquem delisquen delisques delisqueu delissa delissen delisses delissi delissin delissis delist delit delits deliu deliva deliven delives delix delixa delixen delixes delixi delixin delixis delixo delixos delí delíem delíets delíeu delírem delíreu delís delíscon delíssem delísseu delíssim delíssiu delíssom delíssou delívem delíveu delíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
languir

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ alg ant bal cent delir delira delirada delirades deliraia deliraien deliraies deliram delirant delirar delirara deliraran delirarem deliraren delirares delirareu deliraria delirarien deliraries delirariva delirariven delirarives delirarà deliraràs deliraré deliraríem deliraríeu delirarívem deliraríveu delirassen delirasses delirassin delirassis delirat delirats delirau delirava deliraven deliraves deliravi deliravo delire delireguem delireguessa delireguessen delireguesses deliregueu deliregués delireguéssom delireguéssou delirem deliren delires deliressa deliressen deliresses deliressi deliressin deliressis delireu deliri delirin deliris deliro deliros delirs delirà deliràiem deliràieu deliràrem deliràreu deliràs deliràssem deliràsseu deliràssim deliràssiu deliràvem deliràvets deliràveu deliràvom delirés deliréssem delirésseu deliréssim deliréssiu delirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
délirer

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
délire

delit /ðeˈɫit/ /ðəˈɫit/ n masc
délice

delitar /de.ɫiˈta/ /de.ɫiˈtaɾ/ /də.ɫiˈta/ alg ant bal cent delit delita delitada delitades delitaia delitaien delitaies delitam delitant delitar delitara delitaran delitarem delitaren delitares delitareu delitaria delitarien delitaries delitariva delitariven delitarives delitarà delitaràs delitaré delitaríem delitaríeu delitarívem delitaríveu delitassen delitasses delitassin delitassis delitat delitats delitau delitava delitaven delitaves delitavi delitavo delite deliteguem deliteguessa deliteguessen deliteguesses delitegueu delitegués deliteguéssom deliteguéssou delitem deliten delites delitessa delitessen delitesses delitessi delitessin delitessis deliteu deliti delitin delitis delito delitos delits delità delitàiem delitàieu delitàrem delitàreu delitàs delitàssem delitàsseu delitàssim delitàssiu delitàvem delitàvets delitàveu delitàvom delités delitéssem delitésseu delitéssim delitéssiu delití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
jouir

delitosament /de.ɫiˌto.zaˈmen/ /de.ɫiˌto.zaˈment/ /də.ɫiˌto.zəˈmen/ /də.ɫiˌto.zəˈment/ adv
délectablement

dellà /deˈʎa/ /dəˈʎa/ adv
par-delà

delmar /deɫˈma/ /deɫˈmaɾ/ /dəɫˈma/ alg ant bal cent delm delma delmada delmades delmaia delmaien delmaies delmam delmant delmar delmara delmaran delmarem delmaren delmares delmareu delmaria delmarien delmaries delmariva delmariven delmarives delmarà delmaràs delmaré delmaríem delmaríeu delmarívem delmaríveu delmassen delmasses delmassin delmassis delmat delmats delmau delmava delmaven delmaves delmavi delmavo delme delmeguem delmeguessa delmeguessen delmeguesses delmegueu delmegués delmeguéssom delmeguéssou delmem delmen delmes delmessa delmessen delmesses delmessi delmessin delmessis delmeu delmi delmin delmis delmo delmos delms delmà delmàiem delmàieu delmàrem delmàreu delmàs delmàssem delmàsseu delmàssim delmàssiu delmàvem delmàvets delmàveu delmàvom delmés delméssem delmésseu delméssim delméssiu delmí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décimer

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

deltoïdal /deɫ.to.iˈðaɫ/ /dəɫ.to.iˈðaɫ/ /dəɫ.tu.iˈðaɫ/ adj
deltoïdien

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
délicatesse plaisir
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

delírium trèmens /deˌɫi.ɾi.um n masc
delirium tremens

demacrar /de.maˈkɾa/ /de.maˈkɾaɾ/ /də.məˈkɾa/ alg ant bal cent demacr demacra demacrada demacrades demacraia demacraien demacraies demacram demacrant demacrar demacrara demacraran demacrarem demacraren demacrares demacrareu demacraria demacrarien demacraries demacrariva demacrariven demacrarives demacrarà demacraràs demacraré demacraríem demacraríeu demacrarívem demacraríveu demacrassen demacrasses demacrassin demacrassis demacrat demacrats demacrau demacrava demacraven demacraves demacravi demacravo demacre demacreguem demacreguessa demacreguessen demacreguesses demacregueu demacregués demacreguéssom demacreguéssou demacrem demacren demacres demacressa demacressen demacresses demacressi demacressin demacressis demacreu demacri demacrin demacris demacro demacros demacrs demacrà demacràiem demacràieu demacràrem demacràreu demacràs demacràssem demacràsseu demacràssim demacràssiu demacràvem demacràvets demacràveu demacràvom demacrés demacréssem demacrésseu demacréssim demacréssiu demacrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
émacier

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
démagogue

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ n fem
démagogie

demagògicament /de.maˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /de.maˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /de.maˌɣɔ.ʒi.kaˈmen/ /də.məˌɣɔ.ʒi.kəˈmen/ /də.məˌɣɔ.ʒi.kəˈment/ adv
démagogiquement

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
demander
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.
Posar preu a la mercaderia qui la ven.
Proposar als pares o parents d'una dona el desig que la concedeixin per esposa.
(pilota) Un jugador, sol·licitar la intervenció del jutge o l'home bo davant d'una jugada de validesa dubtosa.
appeler
Avisar o trucar perquè surtin els de dins o l'atenguin.

demanar la lluna v
demander la lune

demanar la mà v
demander la main de

demanda /deˈman.da/ /dəˈman.də/ n fem
demande

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demand demanda demandada demandades demandam demandant demandar demandara demandaran demandarem demandaren demandares demandareu demandaria demandarien demandaries demandarà demandaràs demandaré demandaríem demandaríeu demandassen demandasses demandassin demandassis demandat demandats demandau demandava demandaven demandaves demande demandem demanden demandes demandessen demandesses demandessin demandessis demandeu demandi demandin demandis demando demandà demandàrem demandàreu demandàs demandàssem demandàsseu demandàssim demandàssiu demandàvem demandàveu demandés demandéssem demandésseu demandéssim demandéssiu demandí occ sept val v
demander

demarcació /ðe.maɾ.ka.siˈo/ /ðə.məɾ.kə.siˈo/ n fem
démarcation

demarcar /de.maɾˈka/ /de.maɾˈkaɾ/ /də.mərˈka/ alg ant bal cent demarc demarca demarcada demarcades demarcaia demarcaien demarcaies demarcam demarcant demarcar demarcara demarcaran demarcarem demarcaren demarcares demarcareu demarcaria demarcarien demarcaries demarcariva demarcariven demarcarives demarcarà demarcaràs demarcaré demarcaríem demarcaríeu demarcarívem demarcaríveu demarcassen demarcasses demarcassin demarcassis demarcat demarcats demarcau demarcava demarcaven demarcaves demarcavi demarcavo demarco demarcos demarcà demarcàiem demarcàieu demarcàrem demarcàreu demarcàs demarcàssem demarcàsseu demarcàssim demarcàssiu demarcàvem demarcàvets demarcàveu demarcàvom demarque demarqueguem demarqueguessa demarqueguessen demarqueguesses demarquegueu demarquegués demarqueguéssom demarqueguéssou demarquem demarquen demarques demarquessa demarquessen demarquesses demarquessi demarquessin demarquessis demarqueu demarqui demarquin demarquis demarqués demarquéssem demarquésseu demarquéssim demarquéssiu demarquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
démarquer

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
dément

demesiadament /de.me.ziˌa.ðaˈmen/ /de.me.ziˌa.ðaˈment/ /də.mə.ziˌa.ðəˈmen/ /də.mə.ziˌa.ðəˈment/ adv
trop

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
démiurge

democratitzar /de.mo.kɾa.tiˈd͡za/ /de.mo.kɾa.tiˈza/ /de.mo.kɾa.tiˈzaɾ/ /də.mo.kɾə.tiˈd͡za/ /də.mu.kɾə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent democratitz democratitza democratitzada democratitzades democratitzaia democratitzaien democratitzaies democratitzam democratitzant democratitzar democratitzara democratitzaran democratitzarem democratitzaren democratitzares democratitzareu democratitzaria democratitzarien democratitzaries democratitzariva democratitzariven democratitzarives democratitzarà democratitzaràs democratitzaré democratitzaríem democratitzaríeu democratitzarívem democratitzaríveu democratitzassen democratitzasses democratitzassin democratitzassis democratitzat democratitzats democratitzau democratitzava democratitzaven democratitzaves democratitzavi democratitzavo democratitze democratitzeguem democratitzeguessa democratitzeguessen democratitzeguesses democratitzegueu democratitzegués democratitzeguéssom democratitzeguéssou democratitzem democratitzen democratitzes democratitzessa democratitzessen democratitzesses democratitzessi democratitzessin democratitzessis democratitzeu democratitzi democratitzin democratitzis democratitzo democratitzos democratitzs democratitzà democratitzàiem democratitzàieu democratitzàrem democratitzàreu democratitzàs democratitzàssem democratitzàsseu democratitzàssim democratitzàssiu democratitzàvem democratitzàvets democratitzàveu democratitzàvom democratitzés democratitzéssem democratitzésseu democratitzéssim democratitzéssiu democratitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
démocratiser

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
démocratie
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
démocratique

democràticament /de.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /de.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /də.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /də.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
démocratiquement

demodulació n fem
démodulation

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
démolition

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) demonitz demonitza demonitzada demonitzades demonitzam demonitzant demonitzar demonitzara demonitzaran demonitzarem demonitzaren demonitzares demonitzareu demonitzaria demonitzarien demonitzaries demonitzarà demonitzaràs demonitzaré demonitzaríem demonitzaríeu demonitzassen demonitzasses demonitzassin demonitzassis demonitzat demonitzats demonitzau demonitzava demonitzaven demonitzaves demonitze demonitzem demonitzen demonitzes demonitzessen demonitzesses demonitzessin demonitzessis demonitzeu demonitzi demonitzin demonitzis demonitzo demonitzà demonitzàrem demonitzàreu demonitzàs demonitzàssem demonitzàsseu demonitzàssim demonitzàssiu demonitzàvem demonitzàveu demonitzés demonitzéssem demonitzésseu demonitzéssim demonitzéssiu demonitzí occ sept val v
diaboliser

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
retard
Temps de més quan una cosa es fa més tard del que s’esperava.
gisement
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demorar /de.moˈɾa/ /de.moˈɾaɾ/ /də.muˈɾa/ alg ant bal cent demor demora demorada demorades demoraia demoraien demoraies demoram demorant demorar demorara demoraran demorarem demoraren demorares demorareu demoraria demorarien demoraries demorariva demorariven demorarives demorarà demoraràs demoraré demoraríem demoraríeu demorarívem demoraríveu demorassen demorasses demorassin demorassis demorat demorats demorau demorava demoraven demoraves demoravi demoravo demore demoreguem demoreguessa demoreguessen demoreguesses demoregueu demoregués demoreguéssom demoreguéssou demorem demoren demores demoressa demoressen demoresses demoressi demoressin demoressis demoreu demori demorin demoris demoro demoros demors demorà demoràiem demoràieu demoràrem demoràreu demoràs demoràssem demoràsseu demoràssim demoràssiu demoràvem demoràvets demoràveu demoràvom demorés demoréssem demorésseu demoréssim demoréssiu demorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
demeurer

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) demostr demostra demostrada demostrades demostram demostrant demostrar demostrara demostraran demostrarem demostraren demostrares demostrareu demostraria demostrarien demostraries demostrarà demostraràs demostraré demostraríem demostraríeu demostrassen demostrasses demostrassin demostrassis demostrat demostrats demostrau demostrava demostraven demostraves demostre demostrem demostren demostres demostressen demostresses demostressin demostressis demostreu demostri demostrin demostris demostro demostrà demostràrem demostràreu demostràs demostràssem demostràsseu demostràssim demostràssiu demostràvem demostràveu demostrés demostréssem demostrésseu demostréssim demostréssiu demostrí occ sept val v
démontrer
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
démonstratif
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

demostrativament /de.mos.tɾaˌti.vaˈment/ /de.mos.tɾaˌti.βaˈmen/ /də.mos.tɾəˌti.vəˈment/ /də.mus.tɾəˌti.vəˈmen/ /də.mus.tɾəˌti.βəˈmen/ adv
démonstrativement

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
debout

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
demain
En el dia vinent després de l'actual.
En el futur de manera indeterminada.

demà passat /deˈma adv
après-demain

demà passat l'altre adv
après-après-demain

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
démence

demés /deˈmes/ /dəˈmes/ adv
de plus

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
démocrate

dena /ˈde.na/ /ˈde.nə/ /ˈdɛ.nə/ n fem
dizaine
Sèrie de deu avemaries que forma part del rosari.
pater
Gra més gros d’un rosari que separa grups de deu grans més petits, usat per a comptar els gloriapatris.

denari /deˈna.ɾi/ /dəˈna.ɾi/ n masc
denier

denegar /de.neˈɣa/ /de.neˈɣaɾ/ /də.nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deneg denega denegada denegades denegam denegant denegar denegara denegaran denegarem denegaren denegares denegareu denegaria denegarien denegaries denegarà denegaràs denegaré denegaríem denegaríeu denegassen denegasses denegassin denegassis denegat denegats denegau denegava denegaven denegaves denego denegue deneguem deneguen denegues deneguessen deneguesses deneguessin deneguessis denegueu denegui deneguin deneguis denegués deneguéssem deneguésseu deneguéssim deneguéssiu deneguí denegà denegàrem denegàreu denegàs denegàssem denegàsseu denegàssim denegàssiu denegàvem denegàveu occ sept val v
refuser

dengue /ˈdeŋ.ɡe/ /ˈdeŋ.ɡə/ n masc
dengue

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ alg ant bal cent denigr denigra denigrada denigrades denigraia denigraien denigraies denigram denigrant denigrar denigrara denigraran denigrarem denigraren denigrares denigrareu denigraria denigrarien denigraries denigrariva denigrariven denigrarives denigrarà denigraràs denigraré denigraríem denigraríeu denigrarívem denigraríveu denigrassen denigrasses denigrassin denigrassis denigrat denigrats denigrau denigrava denigraven denigraves denigravi denigravo denigre denigreguem denigreguessa denigreguessen denigreguesses denigregueu denigregués denigreguéssom denigreguéssou denigrem denigren denigres denigressa denigressen denigresses denigressi denigressin denigressis denigreu denigri denigrin denigris denigro denigros denigrs denigrà denigràiem denigràieu denigràrem denigràreu denigràs denigràssem denigràsseu denigràssim denigràssiu denigràvem denigràvets denigràveu denigràvom denigrés denigréssem denigrésseu denigréssim denigréssiu denigrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dénigrer

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
dense

densament /ˌden.saˈmen/ /ˌden.saˈment/ /ˌdɛn.səˈmen/ /ˌdɛn.səˈment/ adv
densément

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
densité

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
dent
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de llet n fem
dent de lait

dent de lleó n masc
pissenlit officinal pissenlit
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dent decídua n fem
dent déciduale

dent temporal n fem
dent temporaire

dentadura /den.taˈðu.ɾa/ /dən.təˈðu.ɾə/ n fem
denture

dental /denˈtaɫ/ /dənˈtaɫ/ adj
dental

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
dentiste

denunciant /de.nun.siˈan/ /de.nun.siˈant/ /də.nun.siˈan/ /də.nun.siˈant/ n neut
dénonciateur

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ alg bal denuncia denunciada denunciades denunciam denunciant denunciar denunciara denunciaran denunciarem denunciaren denunciares denunciareu denunciaria denunciarien denunciaries denunciarà denunciaràs denunciaré denunciaríem denunciaríeu denunciassen denunciasses denunciassin denunciassis denunciat denunciats denunciau denunciava denunciaven denunciaves denuncie denunciem denuncien denuncies denunciessen denunciesses denunciessin denunciessis denuncieu denuncii denuncio denuncià denunciàrem denunciàreu denunciàs denunciàssem denunciàsseu denunciàssim denunciàssiu denunciàvem denunciàveu denunciés denunciéssem denunciésseu denunciéssim denunciéssiu denuncií denunciï denunciïn denunciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
dénoncer

denúncia /deˈnun.si.a/ /dəˈnun.si.ə/ n fem
dénonciation

deontologia n fem
déontologie

deontologia educativa n fem
déontologie pédagogique

departament /de.par.taˈmen/ /de.paɾ.taˈmen/ /de.paɾ.taˈment/ /də.pər.təˈmen/ /də.pəɾ.təˈment/ n masc
département

departament d'orientació n masc
service d'orientation

departament universitari n masc
département universitaire

depassar /de.paˈsa/ /de.paˈsaɾ/ /də.pəˈsa/ alg ant bal cent depassa depassada depassades depassaia depassaien depassaies depassam depassant depassar depassara depassaran depassarem depassaren depassares depassareu depassaria depassarien depassaries depassariva depassariven depassarives depassarà depassaràs depassaré depassaríem depassaríeu depassarívem depassaríveu depassassen depassasses depassassin depassassis depassat depassats depassau depassava depassaven depassaves depassavi depassavo depasse depasseguem depasseguessa depasseguessen depasseguesses depassegueu depassegués depasseguéssom depasseguéssou depassem depassen depasses depassessa depassessen depassesses depassessi depassessin depassessis depasseu depassi depassin depassis depasso depassos depassà depassàiem depassàieu depassàrem depassàreu depassàs depassàssem depassàsseu depassàssim depassàssiu depassàvem depassàvets depassàveu depassàvom depassés depasséssem depassésseu depasséssim depasséssiu depassí depàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dépasser

depauperar /de.paw.peˈɾa/ /de.paw.peˈɾaɾ/ /də.pəw.pəˈɾa/ alg ant bal cent depauper depaupera depauperada depauperades depauperaia depauperaien depauperaies depauperam depauperant depauperar depauperara depauperaran depauperarem depauperaren depauperares depauperareu depauperaria depauperarien depauperaries depauperariva depauperariven depauperarives depauperarà depauperaràs depauperaré depauperaríem depauperaríeu depauperarívem depauperaríveu depauperassen depauperasses depauperassin depauperassis depauperat depauperats depauperau depauperava depauperaven depauperaves depauperavi depauperavo depaupere depaupereguem depaupereguessa depaupereguessen depaupereguesses depauperegueu depauperegués depaupereguéssom depaupereguéssou depauperem depauperen depauperes depauperessa depauperessen depauperesses depauperessi depauperessin depauperessis depaupereu depauperi depauperin depauperis depaupero depauperos depaupers depauperà depauperàiem depauperàieu depauperàrem depauperàreu depauperàs depauperàssem depauperàsseu depauperàssim depauperàssiu depauperàvem depauperàvets depauperàveu depauperàvom depauperés depauperéssem depauperésseu depauperéssim depauperéssiu depauperí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
appauvrir

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
dépendant
Que depèn.

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ n masc
vendeur
Persona subalterna que atén els clients en un establiment comercial o de serveis.

dependentment /de.penˌdemˈmen/ /de.penˌdemˈment/ /də.pənˌdemˈmen/ /də.pənˌdemˈment/ adv
dépendamment

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ bal depenc dependran dependre dependrem dependreu dependria dependrien dependries dependrà dependràs dependré dependríem dependríeu depenem depenen depenent depeneu depenga depenguem depenguen depenguera depengueren depengueres depengues depenguessen depenguesses depenguessin depenguessis depengueu depengui depenguin depenguis depengué depenguérem depenguéreu depengués depenguéssem depenguésseu depenguéssim depenguéssiu depenguí depenia depenien depenies depens depeníem depeníeu depesa depeses depesos depèn depès depén depés occ val v
dépendre

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
dépendance

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ alg ant bal cent depil depila depilada depilades depilaia depilaien depilaies depilam depilant depilar depilara depilaran depilarem depilaren depilares depilareu depilaria depilarien depilaries depilariva depilariven depilarives depilarà depilaràs depilaré depilaríem depilaríeu depilarívem depilaríveu depilassen depilasses depilassin depilassis depilat depilats depilau depilava depilaven depilaves depilavi depilavo depile depileguem depileguessa depileguessen depileguesses depilegueu depilegués depileguéssom depileguéssou depilem depilen depiles depilessa depilessen depilesses depilessi depilessin depilessis depileu depili depilin depilis depilo depilos depils depilà depilàiem depilàieu depilàrem depilàreu depilàs depilàssem depilàsseu depilàssim depilàssiu depilàvem depilàvets depilàveu depilàvom depilés depiléssem depilésseu depiléssim depiléssiu depilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
épiler
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

deplorable /de.pɫoˈɾa.bɫe/ /de.pɫoˈɾa.βɫe/ /de.pɫoˈɾab.bɫe/ /də.pɫoˈɾab.bɫə/ /də.pɫuˈɾa.βɫə/ /də.pɫuˈɾab.bɫə/ adj
déplorable
Digne de compassió, o capaç de moure a llàstima, o que quasi no té remei.

deplorablement /de.pɫoˌɾa.bɫeˈment/ /de.pɫoˌɾa.βɫeˈmen/ /de.pɫoˌɾab.bɫeˈmen/ /də.pɫoˌɾab.bɫəˈment/ /də.pɫuˌɾa.βɫəˈmen/ /də.pɫuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
déplorablement

deplorar /de.ploˈɾa/ /de.ploˈɾaɾ/ /də.pɫuˈɾa/ alg ant bal cent deplor deplora deplorada deplorades deploraia deploraien deploraies deploram deplorant deplorar deplorara deploraran deplorarem deploraren deplorares deplorareu deploraria deplorarien deploraries deplorariva deplorariven deplorarives deplorarà deploraràs deploraré deploraríem deploraríeu deplorarívem deploraríveu deplorassen deplorasses deplorassin deplorassis deplorat deplorats deplorau deplorava deploraven deploraves deploravi deploravo deplore deploreguem deploreguessa deploreguessen deploreguesses deploregueu deploregués deploreguéssom deploreguéssou deplorem deploren deplores deploressa deploressen deploresses deploressi deploressin deploressis deploreu deplori deplorin deploris deploro deploros deplors deplorà deploràiem deploràieu deploràrem deploràreu deploràs deploràssem deploràsseu deploràssim deploràssiu deploràvem deploràvets deploràveu deploràvom deplorés deploréssem deplorésseu deploréssim deploréssiu deplorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déplorer

deposar /de.poˈza/ /de.poˈzaɾ/ /də.poˈza/ /də.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deposa deposada deposades deposam deposant deposar deposara deposaran deposarem deposaren deposares deposareu deposaria deposarien deposaries deposarà deposaràs deposaré deposaríem deposaríeu deposassen deposasses deposassin deposassis deposat deposats deposau deposava deposaven deposaves depose deposem deposen deposes deposessen deposesses deposessin deposessis deposeu deposi deposin deposis deposo deposà deposàrem deposàreu deposàs deposàssem deposàsseu deposàssim deposàssiu deposàvem deposàveu deposés deposéssem deposésseu deposéssim deposéssiu deposí depòs occ sept val v
déposer
Obligar algú a abandonar el seu càrrec.
Deixar reposar una dissolució perquè el solut baixi cap al fons del recipient.
Declarar en judici.
descendre
Posar una cosa que estava en un lloc alt, en un lloc baix.

depravació /de.pɾa.va.siˈo/ /de.pɾa.βa.siˈo/ /də.pɾə.və.siˈo/ /də.pɾə.βə.siˈo/ n fem
dépravation

depravar /de.pɾaˈvaɾ/ /de.pɾaˈβa/ /de.pɾaˈβaɾ/ /də.pɾəˈva/ /də.pɾəˈβa/ alg ant bal cent deprau depraus deprav deprava depravada depravades depravaia depravaien depravaies depravaieu depravam depravant depravar depravara depravaran depravarem depravaren depravares depravareu depravaria depravarien depravaries depravariva depravariven depravarives depravarà depravaràs depravaré depravaríem depravaríeu depravarívem depravaríveu depravassen depravasses depravassin depravassis depravat depravats depravau depravava depravaven depravaves depravavi depravavo deprave depraveguem depraveguessa depraveguessen depraveguesses depravegueu depravegués depraveguéssom depraveguéssou depravem depraven depraves depravessa depravessen depravesses depravessi depravessin depravessis depraveu depravi depravin depravis depravo depravos depravà depravàiem depravàrem depravàreu depravàs depravàssem depravàsseu depravàssim depravàssiu depravàvem depravàvets depravàveu depravàvom depravés depravéssem depravésseu depravéssim depravéssiu depraví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
dépraver

depredar /de.pɾeˈða/ /de.pɾeˈðaɾ/ /də.pɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) depred depreda depredada depredades depredam depredant depredar depredara depredaran depredarem depredaren depredares depredareu depredaria depredarien depredaries depredarà depredaràs depredaré depredaríem depredaríeu depredassen depredasses depredassin depredassis depredat depredats depredau depredava depredaven depredaves deprede depredem depreden depredes depredessen depredesses depredessin depredessis depredeu depredi depredin depredis depredo depredà depredàrem depredàreu depredàs depredàssem depredàsseu depredàssim depredàssiu depredàvem depredàveu depredés depredéssem depredésseu depredéssim depredéssiu depredí occ sept val v
saccager
Robar amb violència, saquejar.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
dépression

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ alg ant bal centr deprimeix deprimeixa deprimeixen deprimeixes deprimeixi deprimeixin deprimeixis deprimeixo deprimeixs deprimesc deprimesca deprimesquen deprimesques deprimesqui deprimesquin deprimesquis deprimia deprimida deprimides deprimien deprimies deprimiguem deprimiguera deprimigueren deprimigueres deprimiguessen deprimiguesses deprimiguessin deprimiguessis deprimigueu deprimigueva deprimigueven deprimigueves deprimigué deprimiguérem deprimiguéreu deprimigués deprimiguéssem deprimiguésseu deprimiguéssim deprimiguéssiu deprimiguévem deprimiguéveu deprimim deprimint deprimir deprimira deprimiran deprimirem deprimiren deprimires deprimireu deprimiria deprimirien deprimiries deprimiriva deprimiriven deprimirives deprimirà deprimiràs deprimiré deprimiríem deprimiríeu deprimirívem deprimiríveu deprimisc deprimisca deprimisco deprimiscos deprimisquem deprimisquen deprimisques deprimisqueu deprimissa deprimissen deprimisses deprimissi deprimissin deprimissis deprimist deprimit deprimits deprimiu deprimiva deprimiven deprimives deprimix deprimixa deprimixen deprimixes deprimixi deprimixin deprimixis deprimixo deprimixos deprimí deprimíem deprimíets deprimíeu deprimírem deprimíreu deprimís deprimíscon deprimíssem deprimísseu deprimíssim deprimíssiu deprimíssom deprimíssou deprimívem deprimíveu deprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déprimer
Enfonsar una superfície.

depurar /de.puˈɾa/ /de.puˈɾaɾ/ alg ant bal cent depur depura depurada depurades depuraia depuraien depuraies depuram depurant depurar depurara depuraran depurarem depuraren depurares depurareu depuraria depurarien depuraries depurariva depurariven depurarives depurarà depuraràs depuraré depuraríem depuraríeu depurarívem depuraríveu depurassen depurasses depurassin depurassis depurat depurats depurau depurava depuraven depuraves depuravi depuravo depure depureguem depureguessa depureguessen depureguesses depuregueu depuregués depureguéssom depureguéssou depurem depuren depures depuressa depuressen depuresses depuressi depuressin depuressis depureu depuri depurin depuris depuro depuros depurs depurà depuràiem depuràieu depuràrem depuràreu depuràs depuràssem depuràsseu depuràssim depuràssiu depuràvem depuràvets depuràveu depuràvom depurés depuréssem depurésseu depuréssim depuréssiu depurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
épurer

derbi n masc
match de terroir

derelinquir /ðe.ɾe.ɫinˈki/ /ðe.ɾe.ɫinˈkiɾ/ /ðə.ɾə.ɫinˈki/ alg ant bal centr derelinqueix derelinqueixa derelinqueixen derelinqueixes derelinqueixi derelinqueixin derelinqueixis derelinqueixo derelinqueixs derelinquesc derelinquesca derelinquesquen derelinquesques derelinquesqui derelinquesquin derelinquesquis derelinquia derelinquida derelinquides derelinquien derelinquies derelinquiguem derelinquiguera derelinquigueren derelinquigueres derelinquiguessen derelinquiguesses derelinquiguessin derelinquiguessis derelinquigueu derelinquigueva derelinquigueven derelinquigueves derelinquigué derelinquiguérem derelinquiguéreu derelinquigués derelinquiguéssem derelinquiguésseu derelinquiguéssim derelinquiguéssiu derelinquiguévem derelinquiguéveu derelinquim derelinquint derelinquir derelinquira derelinquiran derelinquirem derelinquiren derelinquires derelinquireu derelinquiria derelinquirien derelinquiries derelinquiriva derelinquiriven derelinquirives derelinquirà derelinquiràs derelinquiré derelinquiríem derelinquiríeu derelinquirívem derelinquiríveu derelinquisc derelinquisca derelinquisco derelinquiscos derelinquisquem derelinquisquen derelinquisques derelinquisqueu derelinquissa derelinquissen derelinquisses derelinquissi derelinquissin derelinquissis derelinquist derelinquit derelinquits derelinquiu derelinquiva derelinquiven derelinquives derelinquix derelinquixa derelinquixen derelinquixes derelinquixi derelinquixin derelinquixis derelinquixo derelinquixos derelinquí derelinquíem derelinquíets derelinquíeu derelinquírem derelinquíreu derelinquís derelinquíscon derelinquíssem derelinquísseu derelinquíssim derelinquíssiu derelinquíssom derelinquíssou derelinquívem derelinquíveu derelinquíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abandonner

derisòriament /de.ɾiˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /de.ɾiˌzɔ.ɾi.aˈment/ /də.ɾiˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /də.ɾiˌzɔ.ɾi.əˈment/ adv
dérisoirement

derivació /de.ɾi.va.siˈo/ /de.ɾi.βa.siˈo/ /də.ɾi.və.siˈo/ /də.ɾi.βə.siˈo/ n fem
dérivation
(lingüística) Procés de formació d’una nova paraula, normalment afegint un o més afixos a un lexema.

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deriu deriv deriva derivada derivades derivam derivant derivar derivara derivaran derivarem derivaren derivares derivareu derivaria derivarien derivaries derivarà derivaràs derivaré derivaríem derivaríeu derivassen derivasses derivassin derivassis derivat derivats derivau derivava derivaven derivaves derive derivem deriven derives derivessen derivesses derivessin derivessis deriveu derivi derivin derivis derivo derivà derivàrem derivàreu derivàs derivàssem derivàsseu derivàssim derivàssiu derivàvem derivàveu derivés derivéssem derivésseu derivéssim derivéssiu deriví occ sept val v
dériver
Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

derivat /de.ɾiˈvat/ /de.ɾiˈβat/ /də.ɾiˈvat/ /də.ɾiˈβat/ n masc
dérivé

derma /ˈdeɾ.ma/ /ˈdɛr.mə/ n masc
derme

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatologie

derogar /de.ɾoˈɣa/ /de.ɾoˈɣaɾ/ /də.ɾoˈɣa/ /də.ɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) derog deroga derogada derogades derogam derogant derogar derogara derogaran derogarem derogaren derogares derogareu derogaria derogarien derogaries derogarà derogaràs derogaré derogaríem derogaríeu derogassen derogasses derogassin derogassis derogat derogats derogau derogava derogaven derogaves derogo derogue deroguem deroguen derogues deroguessen deroguesses deroguessin deroguessis derogueu derogui deroguin deroguis derogués deroguéssem deroguésseu deroguéssim deroguéssiu deroguí derogà derogàrem derogàreu derogàs derogàssem derogàsseu derogàssim derogàssiu derogàvem derogàveu occ sept val v
abroger

derramar /de.raˈma/ /de.raˈmaɾ/ /də.rəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) derram derrama derramada derramades derramam derramant derramar derramara derramaran derramarem derramaren derramares derramareu derramaria derramarien derramaries derramarà derramaràs derramaré derramaríem derramaríeu derramassen derramasses derramassin derramassis derramat derramats derramau derramava derramaven derramaves derrame derramem derramen derrames derramessen derramesses derramessin derramessis derrameu derrami derramin derramis derramo derramà derramàrem derramàreu derramàs derramàssem derramàsseu derramàssim derramàssiu derramàvem derramàveu derramés derraméssem derramésseu derraméssim derraméssiu derramí occ sept val v
répartir
Repartir una despesa, contribució.

derrapar /de.raˈpa/ /de.raˈpaɾ/ alg ant bal cent derrap derrapa derrapada derrapades derrapaia derrapaien derrapaies derrapam derrapant derrapar derrapara derraparan derraparem derraparen derrapares derrapareu derraparia derraparien derraparies derrapariva derrapariven derraparives derraparà derraparàs derraparé derraparíem derraparíeu derraparívem derraparíveu derrapassen derrapasses derrapassin derrapassis derrapat derrapats derrapau derrapava derrapaven derrapaves derrapavi derrapavo derrape derrapeguem derrapeguessa derrapeguessen derrapeguesses derrapegueu derrapegués derrapeguéssom derrapeguéssou derrapem derrapen derrapes derrapessa derrapessen derrapesses derrapessi derrapessin derrapessis derrapeu derrapi derrapin derrapis derrapo derrapos derraps derrapà derrapàiem derrapàieu derrapàrem derrapàreu derrapàs derrapàssem derrapàsseu derrapàssim derrapàssiu derrapàvem derrapàvets derrapàveu derrapàvom derrapés derrapéssem derrapésseu derrapéssim derrapéssiu derrapí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déraper

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) derrot derrota derrotada derrotades derrotam derrotant derrotar derrotara derrotaran derrotarem derrotaren derrotares derrotareu derrotaria derrotarien derrotaries derrotarà derrotaràs derrotaré derrotaríem derrotaríeu derrotassen derrotasses derrotassin derrotassis derrotat derrotats derrotau derrotava derrotaven derrotaves derrote derrotem derroten derrotes derrotessen derrotesses derrotessin derrotessis derroteu derroti derrotin derrotis derroto derrotà derrotàrem derrotàreu derrotàs derrotàssem derrotàsseu derrotàssim derrotàssiu derrotàvem derrotàveu derrotés derrotéssem derrotésseu derrotéssim derrotéssiu derrotí occ sept val v
défaire

des de preposition
depuis

des- prefix
dé-

desacoblar /de.za.kobˈbɫa/ /de.za.koˈbɫaɾ/ /de.za.koˈβɫa/ /də.zə.kobˈbɫa/ /də.zə.kubˈbɫa/ /də.zə.kuˈβɫa/ alg ant bal cent desacobl desacobla desacoblada desacoblades desacoblaia desacoblaien desacoblaies desacoblam desacoblant desacoblar desacoblara desacoblaran desacoblarem desacoblaren desacoblares desacoblareu desacoblaria desacoblarien desacoblaries desacoblariva desacoblariven desacoblarives desacoblarà desacoblaràs desacoblaré desacoblaríem desacoblaríeu desacoblarívem desacoblaríveu desacoblassen desacoblasses desacoblassin desacoblassis desacoblat desacoblats desacoblau desacoblava desacoblaven desacoblaves desacoblavi desacoblavo desacoble desacobleguem desacobleguessa desacobleguessen desacobleguesses desacoblegueu desacoblegués desacobleguéssom desacobleguéssou desacoblem desacoblen desacobles desacoblessa desacoblessen desacoblesses desacoblessi desacoblessin desacoblessis desacobleu desacobli desacoblin desacoblis desacoblo desacoblos desacobls desacoblà desacoblàiem desacoblàieu desacoblàrem desacoblàreu desacoblàs desacoblàssem desacoblàsseu desacoblàssim desacoblàssiu desacoblàvem desacoblàvets desacoblàveu desacoblàvom desacoblés desacobléssem desacoblésseu desacobléssim desacobléssiu desacoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désaccoupler

desaconselladament /de.za.kon.seˌʎa.ðaˈmen/ /de.za.kon.seˌʎa.ðaˈment/ /də.zə.kon.səˌʎa.ðəˈment/ /də.zə.kun.səˌja.ðəˈmen/ /də.zə.kun.səˌʎa.ðəˈmen/ adv
déconseillé

desaconsellar /de.za.kon.seˈʎa/ /de.za.kon.seˈʎaɾ/ /də.zə.kon.səˈʎa/ /də.zə.kun.səˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desaconsell desaconsella desaconsellada desaconsellades desaconsellam desaconsellant desaconsellar desaconsellara desaconsellaran desaconsellarem desaconsellaren desaconsellares desaconsellareu desaconsellaria desaconsellarien desaconsellaries desaconsellarà desaconsellaràs desaconsellaré desaconsellaríem desaconsellaríeu desaconsellassen desaconsellasses desaconsellassin desaconsellassis desaconsellat desaconsellats desaconsellau desaconsellava desaconsellaven desaconsellaves desaconselle desaconsellem desaconsellen desaconselles desaconsellessen desaconsellesses desaconsellessin desaconsellessis desaconselleu desaconselli desaconsellin desaconsellis desaconsello desaconsellà desaconsellàrem desaconsellàreu desaconsellàs desaconsellàssem desaconsellàsseu desaconsellàssim desaconsellàssiu desaconsellàvem desaconsellàveu desaconsellés desaconselléssem desaconsellésseu desaconselléssim desaconselléssiu desaconsellí occ sept val v
déconseiller

desacord /de.zaˈkɔɾt/ /də.zəˈkɔrt/ n masc
désaccord

desacordar /de.za.korˈða/ /de.za.koɾˈða/ /de.za.koɾˈðaɾ/ /də.zə.koɾˈða/ /də.zə.kurˈda/ /də.zə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desacord desacorda desacordada desacordades desacordam desacordant desacordar desacordara desacordaran desacordarem desacordaren desacordares desacordareu desacordaria desacordarien desacordaries desacordarà desacordaràs desacordaré desacordaríem desacordaríeu desacordassen desacordasses desacordassin desacordassis desacordat desacordats desacordau desacordava desacordaven desacordaves desacorde desacordem desacorden desacordes desacordessen desacordesses desacordessin desacordessis desacordeu desacordi desacordin desacordis desacordo desacordà desacordàrem desacordàreu desacordàs desacordàssem desacordàsseu desacordàssim desacordàssiu desacordàvem desacordàveu desacordés desacordéssem desacordésseu desacordéssim desacordéssiu desacordí occ sept val v
désaccorder

desacostar /de.za.kosˈta/ /de.za.kosˈtaɾ/ /də.zə.kosˈta/ /də.zə.kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desacost desacosta desacostada desacostades desacostam desacostant desacostar desacostara desacostaran desacostarem desacostaren desacostares desacostareu desacostaria desacostarien desacostaries desacostarà desacostaràs desacostaré desacostaríem desacostaríeu desacostassen desacostasses desacostassin desacostassis desacostat desacostats desacostau desacostava desacostaven desacostaves desacoste desacostem desacosten desacostes desacostessen desacostesses desacostessin desacostessis desacosteu desacosti desacostin desacostis desacosto desacostà desacostàrem desacostàreu desacostàs desacostàssem desacostàsseu desacostàssim desacostàssiu desacostàvem desacostàveu desacostés desacostéssem desacostésseu desacostéssim desacostéssiu desacostí occ sept val v
séparer

desacostumadament /de.za.kos.tuˌma.ðaˈmen/ /de.za.kos.tuˌma.ðaˈment/ /də.zə.kos.tuˌma.ðəˈment/ /də.zə.kus.tuˌma.ðəˈmen/ adv
inhabituellement

desacreditar /dez.a.kɾe.ðiˈta/ /dez.a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /dez.ə.kɾə.ðiˈta/ alg ant bal cent desacredit desacredita desacreditada desacreditades desacreditaia desacreditaien desacreditaies desacreditam desacreditant desacreditar desacreditara desacreditaran desacreditarem desacreditaren desacreditares desacreditareu desacreditaria desacreditarien desacreditaries desacreditariva desacreditariven desacreditarives desacreditarà desacreditaràs desacreditaré desacreditaríem desacreditaríeu desacreditarívem desacreditaríveu desacreditassen desacreditasses desacreditassin desacreditassis desacreditat desacreditats desacreditau desacreditava desacreditaven desacreditaves desacreditavi desacreditavo desacredite desacrediteguem desacrediteguessa desacrediteguessen desacrediteguesses desacreditegueu desacreditegués desacrediteguéssom desacrediteguéssou desacreditem desacrediten desacredites desacreditessa desacreditessen desacreditesses desacreditessi desacreditessin desacreditessis desacrediteu desacrediti desacreditin desacreditis desacredito desacreditos desacredits desacredità desacreditàiem desacreditàieu desacreditàrem desacreditàreu desacreditàs desacreditàssem desacreditàsseu desacreditàssim desacreditàssiu desacreditàvem desacreditàvets desacreditàveu desacreditàvom desacredités desacreditéssem desacreditésseu desacreditéssim desacreditéssiu desacredití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
discréditier

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ alg ant bal cent desactiu desactius desactiv desactiva desactivada desactivades desactivaia desactivaien desactivaies desactivaieu desactivam desactivant desactivar desactivara desactivaran desactivarem desactivaren desactivares desactivareu desactivaria desactivarien desactivaries desactivariva desactivariven desactivarives desactivarà desactivaràs desactivaré desactivaríem desactivaríeu desactivarívem desactivaríveu desactivassen desactivasses desactivassin desactivassis desactivat desactivats desactivau desactivava desactivaven desactivaves desactivavi desactivavo desactive desactiveguem desactiveguessa desactiveguessen desactiveguesses desactivegueu desactivegués desactiveguéssom desactiveguéssou desactivem desactiven desactives desactivessa desactivessen desactivesses desactivessi desactivessin desactivessis desactiveu desactivi desactivin desactivis desactivo desactivos desactivà desactivàiem desactivàrem desactivàreu desactivàs desactivàssem desactivàsseu desactivàssim desactivàssiu desactivàvem desactivàvets desactivàveu desactivàvom desactivés desactivéssem desactivésseu desactivéssim desactivéssiu desactiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
désactiver
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desafectació /də.za.fek.ta.siˈo/ /də.zə.fək.tə.siˈo/ n fem
désaffection

desafiar /de.za.fiˈa/ /de.za.fiˈaɾ/ /də.zə.fiˈa/ alg bal desafia desafiada desafiades desafiam desafiant desafiar desafiara desafiaran desafiarem desafiaren desafiares desafiareu desafiaria desafiarien desafiaries desafiarà desafiaràs desafiaré desafiaríem desafiaríeu desafiassen desafiasses desafiassin desafiassis desafiat desafiats desafiau desafiava desafiaven desafiaves desafie desafiem desafien desafies desafiessen desafiesses desafiessin desafiessis desafieu desafii desafio desafià desafiàrem desafiàreu desafiàs desafiàssem desafiàsseu desafiàssim desafiàssiu desafiàvem desafiàveu desafiés desafiéssem desafiésseu desafiéssim desafiéssiu desafií desafiï desafiïn desafiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
défier

desafinar /de.za.fiˈna/ /de.za.fiˈnaɾ/ /də.zə.fiˈna/ alg ant bal cent desafina desafinada desafinades desafinaia desafinaien desafinaies desafinam desafinant desafinar desafinara desafinaran desafinarem desafinaren desafinares desafinareu desafinaria desafinarien desafinaries desafinariva desafinariven desafinarives desafinarà desafinaràs desafinaré desafinaríem desafinaríeu desafinarívem desafinaríveu desafinassen desafinasses desafinassin desafinassis desafinat desafinats desafinau desafinava desafinaven desafinaves desafinavi desafinavo desafine desafineguem desafineguessa desafineguessen desafineguesses desafinegueu desafinegués desafineguéssom desafineguéssou desafinem desafinen desafines desafinessa desafinessen desafinesses desafinessi desafinessin desafinessis desafineu desafini desafinin desafinis desafino desafinos desafinà desafinàiem desafinàieu desafinàrem desafinàreu desafinàs desafinàssem desafinàsseu desafinàssim desafinàssiu desafinàvem desafinàvets desafinàveu desafinàvom desafinés desafinéssem desafinésseu desafinéssim desafinéssiu desafiní desafín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désaccorder désaffiner
Emetre sons que trenquen l'harmonia quan es canta.
No produir la nota exacta un instrument musical.
No funcionar bé en el moment precís.

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ adj masc
malchanceux

desagradablement /de.za.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /de.za.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /de.za.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
désagréablement

desagradar /de.za.ɣɾaˈða/ /de.za.ɣɾaˈðaɾ/ /də.zə.ɣɾəˈða/ alg ant bal cent desagrad desagrada desagradada desagradades desagradaia desagradaien desagradaies desagradam desagradant desagradar desagradara desagradaran desagradarem desagradaren desagradares desagradareu desagradaria desagradarien desagradaries desagradariva desagradariven desagradarives desagradarà desagradaràs desagradaré desagradaríem desagradaríeu desagradarívem desagradaríveu desagradassen desagradasses desagradassin desagradassis desagradat desagradats desagradau desagradava desagradaven desagradaves desagradavi desagradavo desagrade desagradeguem desagradeguessa desagradeguessen desagradeguesses desagradegueu desagradegués desagradeguéssom desagradeguéssou desagradem desagraden desagrades desagradessa desagradessen desagradesses desagradessi desagradessin desagradessis desagradeu desagradi desagradin desagradis desagrado desagrados desagrads desagradà desagradàiem desagradàieu desagradàrem desagradàreu desagradàs desagradàssem desagradàsseu desagradàssim desagradàssiu desagradàvem desagradàvets desagradàveu desagradàvom desagradés desagradéssem desagradésseu desagradéssim desagradéssiu desagradí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déplaire

desagregar /de.za.ɣɾeˈɣa/ /de.za.ɣɾeˈɣaɾ/ /də.zə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desagreg desagrega desagregada desagregades desagregam desagregant desagregar desagregara desagregaran desagregarem desagregaren desagregares desagregareu desagregaria desagregarien desagregaries desagregarà desagregaràs desagregaré desagregaríem desagregaríeu desagregassen desagregasses desagregassin desagregassis desagregat desagregats desagregau desagregava desagregaven desagregaves desagrego desagregue desagreguem desagreguen desagregues desagreguessen desagreguesses desagreguessin desagreguessis desagregueu desagregui desagreguin desagreguis desagregués desagreguéssem desagreguésseu desagreguéssim desagreguéssiu desagreguí desagregà desagregàrem desagregàreu desagregàs desagregàssem desagregàsseu desagregàssim desagregàssiu desagregàvem desagregàveu occ sept val v
désagréger

desallotjar /de.za.ʎoˈd͡ʒa/ /de.za.ʎoˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.ʎoˈd͡ʒa/ /də.zə.ʎuˈd͡ʒa/ alg bal cent desallotge desallotgeguem desallotgeguessa desallotgeguessen desallotgeguesses desallotgegueu desallotgegués desallotgeguéssom desallotgeguéssou desallotgem desallotgen desallotges desallotgessa desallotgessen desallotgesses desallotgessi desallotgessin desallotgessis desallotgeu desallotgi desallotgin desallotgis desallotgés desallotgéssem desallotgésseu desallotgéssim desallotgéssiu desallotgí desallotj desallotja desallotjada desallotjades desallotjaia desallotjaien desallotjaies desallotjaieu desallotjam desallotjant desallotjar desallotjara desallotjaran desallotjarem desallotjaren desallotjares desallotjareu desallotjaria desallotjarien desallotjaries desallotjariva desallotjariven desallotjarives desallotjarà desallotjaràs desallotjaré desallotjaríem desallotjaríeu desallotjarívem desallotjaríveu desallotjassen desallotjasses desallotjassin desallotjassis desallotjat desallotjats desallotjau desallotjava desallotjaven desallotjaves desallotjavi desallotjavo desallotjo desallotjos desallotjà desallotjàiem desallotjàrem desallotjàreu desallotjàs desallotjàssem desallotjàsseu desallotjàssim desallotjàssiu desallotjàvem desallotjàveu desallotjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
déloger

desamarrar /dez.a.maˈra/ /dez.a.maˈraɾ/ /dəz.ə.məˈra/ alg ant bal cent desamarr desamarra desamarrada desamarrades desamarraia desamarraien desamarraies desamarram desamarrant desamarrar desamarrara desamarraran desamarrarem desamarraren desamarrares desamarrareu desamarraria desamarrarien desamarraries desamarrariva desamarrariven desamarrarives desamarrarà desamarraràs desamarraré desamarraríem desamarraríeu desamarrarívem desamarraríveu desamarrassen desamarrasses desamarrassin desamarrassis desamarrat desamarrats desamarrau desamarrava desamarraven desamarraves desamarravi desamarravo desamarre desamarreguem desamarreguessa desamarreguessen desamarreguesses desamarregueu desamarregués desamarreguéssom desamarreguéssou desamarrem desamarren desamarres desamarressa desamarressen desamarresses desamarressi desamarressin desamarressis desamarreu desamarri desamarrin desamarris desamarro desamarros desamarrs desamarrà desamarràiem desamarràieu desamarràrem desamarràreu desamarràs desamarràssem desamarràsseu desamarràssim desamarràssiu desamarràvem desamarràvets desamarràveu desamarràvom desamarrés desamarréssem desamarrésseu desamarréssim desamarréssiu desamarrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
démarrer

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ n fem
désambiguïsation

desamigar /de.za.miˈɣa/ /de.za.miˈɣaɾ/ /də.zə.miˈɣa/ alg bal desamig desamiga desamigada desamigades desamigam desamigant desamigar desamigara desamigaran desamigarem desamigaren desamigares desamigareu desamigaria desamigarien desamigaries desamigarà desamigaràs desamigaré desamigaríem desamigaríeu desamigassen desamigasses desamigassin desamigassis desamigat desamigats desamigau desamigava desamigaven desamigaves desamigo desamigue desamiguem desamiguen desamigues desamiguessen desamiguesses desamiguessin desamiguessis desamigueu desamigui desamiguin desamiguis desamigués desamiguéssem desamiguésseu desamiguéssim desamiguéssiu desamiguí desamigà desamigàrem desamigàreu desamigàs desamigàssem desamigàsseu desamigàssim desamigàssiu desamigàvem desamigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
disputer

desamor /de.zaˈmoɾ/ /də.zəˈmo/ /də.zəˈmor/ n
désamour

desamortitzar /de.za.mor.tiˈd͡za/ /de.za.moɾ.tiˈza/ /de.za.moɾ.tiˈzaɾ/ /də.zə.moɾ.tiˈd͡za/ /də.zə.mur.tiˈd͡za/ alg ant bal cent desamortitz desamortitza desamortitzada desamortitzades desamortitzaia desamortitzaien desamortitzaies desamortitzam desamortitzant desamortitzar desamortitzara desamortitzaran desamortitzarem desamortitzaren desamortitzares desamortitzareu desamortitzaria desamortitzarien desamortitzaries desamortitzariva desamortitzariven desamortitzarives desamortitzarà desamortitzaràs desamortitzaré desamortitzaríem desamortitzaríeu desamortitzarívem desamortitzaríveu desamortitzassen desamortitzasses desamortitzassin desamortitzassis desamortitzat desamortitzats desamortitzau desamortitzava desamortitzaven desamortitzaves desamortitzavi desamortitzavo desamortitze desamortitzeguem desamortitzeguessa desamortitzeguessen desamortitzeguesses desamortitzegueu desamortitzegués desamortitzeguéssom desamortitzeguéssou desamortitzem desamortitzen desamortitzes desamortitzessa desamortitzessen desamortitzesses desamortitzessi desamortitzessin desamortitzessis desamortitzeu desamortitzi desamortitzin desamortitzis desamortitzo desamortitzos desamortitzs desamortitzà desamortitzàiem desamortitzàieu desamortitzàrem desamortitzàreu desamortitzàs desamortitzàssem desamortitzàsseu desamortitzàssim desamortitzàssiu desamortitzàvem desamortitzàvets desamortitzàveu desamortitzàvom desamortitzés desamortitzéssem desamortitzésseu desamortitzéssim desamortitzéssiu desamortitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désamortir

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desanim desanima desanimada desanimades desanimam desanimant desanimar desanimara desanimaran desanimarem desanimaren desanimares desanimareu desanimaria desanimarien desanimaries desanimarà desanimaràs desanimaré desanimaríem desanimaríeu desanimassen desanimasses desanimassin desanimassis desanimat desanimats desanimau desanimava desanimaven desanimaves desanime desanimem desanimen desanimes desanimessen desanimesses desanimessin desanimessis desanimeu desanimi desanimin desanimis desanimo desanimà desanimàrem desanimàreu desanimàs desanimàssem desanimàsseu desanimàssim desanimàssiu desanimàvem desanimàveu desanimés desaniméssem desanimésseu desaniméssim desaniméssiu desanimí occ sept val v
décourager

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
disparition

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ desaparec desaparega desapareguda desaparegudes desapareguem desapareguen desapareguera desaparegueren desaparegueres desaparegues desapareguessen desapareguesses desapareguessin desapareguessis desaparegueu desaparegui desapareguin desapareguis desaparegut desapareguts desaparegué desapareguérem desapareguéreu desaparegués desapareguéssem desapareguésseu desapareguéssim desapareguéssiu desapareguí desapareix desapareixem desapareixen desapareixent desapareixeran desapareixerem desapareixereu desapareixeria desapareixerien desapareixeries desapareixerà desapareixeràs desapareixeré desapareixeríem desapareixeríeu desapareixes desapareixeu desapareixia desapareixien desapareixies desapareixíem desapareixíeu desaparèixer occ val v
disparaître

desaprenentatge n masc
désapprentissage

desaprofitar /dez.a.pɾo.fiˈta/ /dez.a.pɾo.fiˈtaɾ/ /dəz.ə.pɾu.fiˈta/ alg ant bal cent desaprofit desaprofita desaprofitada desaprofitades desaprofitaia desaprofitaien desaprofitaies desaprofitam desaprofitant desaprofitar desaprofitara desaprofitaran desaprofitarem desaprofitaren desaprofitares desaprofitareu desaprofitaria desaprofitarien desaprofitaries desaprofitariva desaprofitariven desaprofitarives desaprofitarà desaprofitaràs desaprofitaré desaprofitaríem desaprofitaríeu desaprofitarívem desaprofitaríveu desaprofitassen desaprofitasses desaprofitassin desaprofitassis desaprofitat desaprofitats desaprofitau desaprofitava desaprofitaven desaprofitaves desaprofitavi desaprofitavo desaprofite desaprofiteguem desaprofiteguessa desaprofiteguessen desaprofiteguesses desaprofitegueu desaprofitegués desaprofiteguéssom desaprofiteguéssou desaprofitem desaprofiten desaprofites desaprofitessa desaprofitessen desaprofitesses desaprofitessi desaprofitessin desaprofitessis desaprofiteu desaprofiti desaprofitin desaprofitis desaprofito desaprofitos desaprofits desaprofità desaprofitàiem desaprofitàieu desaprofitàrem desaprofitàreu desaprofitàs desaprofitàssem desaprofitàsseu desaprofitàssim desaprofitàssiu desaprofitàvem desaprofitàvets desaprofitàveu desaprofitàvom desaprofités desaprofitéssem desaprofitésseu desaprofitéssim desaprofitéssiu desaprofití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
manquer

desaprovar /de.za.pɾoˈvaɾ/ /de.za.pɾoˈβa/ /də.zə.pɾoˈva/ /də.zə.pɾuˈva/ /də.zə.pɾuˈβa/ alg ant bal cent desaprou desaprous desaprov desaprova desaprovada desaprovades desaprovaia desaprovaien desaprovaies desaprovaieu desaprovam desaprovant desaprovar desaprovara desaprovaran desaprovarem desaprovaren desaprovares desaprovareu desaprovaria desaprovarien desaprovaries desaprovariva desaprovariven desaprovarives desaprovarà desaprovaràs desaprovaré desaprovaríem desaprovaríeu desaprovarívem desaprovaríveu desaprovassen desaprovasses desaprovassin desaprovassis desaprovat desaprovats desaprovau desaprovava desaprovaven desaprovaves desaprovavi desaprovavo desaprove desaproveguem desaproveguessa desaproveguessen desaproveguesses desaprovegueu desaprovegués desaproveguéssom desaproveguéssou desaprovem desaproven desaproves desaprovessa desaprovessen desaprovesses desaprovessi desaprovessin desaprovessis desaproveu desaprovi desaprovin desaprovis desaprovo desaprovos desaprovà desaprovàiem desaprovàrem desaprovàreu desaprovàs desaprovàssem desaprovàsseu desaprovàssim desaprovàssiu desaprovàvem desaprovàvets desaprovàveu desaprovàvom desaprovés desaprovéssem desaprovésseu desaprovéssim desaprovéssiu desaproví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
désapprouver

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) des desa desada desades desam desant desar desara desaran desarem desaren desares desareu desaria desarien desaries desarà desaràs desaré desaríem desaríeu desassen desasses desassin desassis desat desats desau desava desaven desaves dese desem desen deses desessen desesses desessin desessis deseu desi desin desis deso desà desàrem desàreu desàs desàssem desàsseu desàssim desàssiu desàvem desàveu desés deséssem desésseu deséssim deséssiu desí occ sept val v
ranger
Posar en lloc segur.
Posar al seu lloc, endreçar.
sauver
(informàtica) guardar, enregistrar

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ alg ant bal cent desarm desarma desarmada desarmades desarmaia desarmaien desarmaies desarmam desarmant desarmar desarmara desarmaran desarmarem desarmaren desarmares desarmareu desarmaria desarmarien desarmaries desarmariva desarmariven desarmarives desarmarà desarmaràs desarmaré desarmaríem desarmaríeu desarmarívem desarmaríveu desarmassen desarmasses desarmassin desarmassis desarmat desarmats desarmau desarmava desarmaven desarmaves desarmavi desarmavo desarme desarmeguem desarmeguessa desarmeguessen desarmeguesses desarmegueu desarmegués desarmeguéssom desarmeguéssou desarmem desarmen desarmes desarmessa desarmessen desarmesses desarmessi desarmessin desarmessis desarmeu desarmi desarmin desarmis desarmo desarmos desarms desarmà desarmàiem desarmàieu desarmàrem desarmàreu desarmàs desarmàssem desarmàsseu desarmàssim desarmàssiu desarmàvem desarmàvets desarmàveu desarmàvom desarmés desarméssem desarmésseu desarméssim desarméssiu desarmí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désarmer

desarranjar /de.za.raɲˈd͡ʒa/ /de.za.raɲˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.rəɲˈʒa/ alg bal cent desarrange desarrangeguem desarrangeguessa desarrangeguessen desarrangeguesses desarrangegueu desarrangegués desarrangeguéssom desarrangeguéssou desarrangem desarrangen desarranges desarrangessa desarrangessen desarrangesses desarrangessi desarrangessin desarrangessis desarrangeu desarrangi desarrangin desarrangis desarrangés desarrangéssem desarrangésseu desarrangéssim desarrangéssiu desarrangí desarranj desarranja desarranjada desarranjades desarranjaia desarranjaien desarranjaies desarranjaieu desarranjam desarranjant desarranjar desarranjara desarranjaran desarranjarem desarranjaren desarranjares desarranjareu desarranjaria desarranjarien desarranjaries desarranjariva desarranjariven desarranjarives desarranjarà desarranjaràs desarranjaré desarranjaríem desarranjaríeu desarranjarívem desarranjaríveu desarranjassen desarranjasses desarranjassin desarranjassis desarranjat desarranjats desarranjau desarranjava desarranjaven desarranjaves desarranjavi desarranjavo desarranjo desarranjos desarranjà desarranjàiem desarranjàrem desarranjàreu desarranjàs desarranjàssem desarranjàsseu desarranjàssim desarranjàssiu desarranjàvem desarranjàveu desarranjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
désarranger

desastradament /de.zasˌtɾa.ðaˈmen/ /de.zasˌtɾa.ðaˈment/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈmen/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈment/ adv
malheureusement

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
désastre catastrophe
Gran desgràcia amb dany important.

desastrosament /de.zasˌtɾo.zaˈmen/ /de.zasˌtɾo.zaˈment/ /də.zəsˌtɾo.zəˈmen/ /də.zəsˌtɾo.zəˈment/ adv
désastreusement

desavantatjar /das.van.taˈd͡ʒa/ /de.za.van.taˈd͡ʒaɾ/ /de.za.βan.taˈd͡ʒa/ /də.zə.vən.təˈd͡ʒa/ /də.zə.βən.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desavantatge desavantatgem desavantatgen desavantatges desavantatgessen desavantatgesses desavantatgessin desavantatgessis desavantatgeu desavantatgi desavantatgin desavantatgis desavantatgés desavantatgéssem desavantatgésseu desavantatgéssim desavantatgéssiu desavantatgí desavantatj desavantatja desavantatjada desavantatjades desavantatjam desavantatjant desavantatjar desavantatjaran desavantatjarem desavantatjaren desavantatjares desavantatjareu desavantatjaria desavantatjarien desavantatjaries desavantatjarà desavantatjaràs desavantatjaré desavantatjaríem desavantatjaríeu desavantatjassen desavantatjasses desavantatjassin desavantatjassis desavantatjat desavantatjats desavantatjau desavantatjava desavantatjaven desavantatjaves desavantatjo desavantatjà desavantatjàrem desavantatjàreu desavantatjàs desavantatjàssem desavantatjàsseu desavantatjàssim desavantatjàssiu desavantatjàvem desavantatjàveu occ sept v
désavantager

desavantatjosament /de.za.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /de.za.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /də.zə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /də.zə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /də.zə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
désavantageusement

desavesar /de.za.veˈzaɾ/ /de.za.βeˈza/ /də.zə.vəˈza/ /də.zə.βəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desavesa desavesada desavesades desavesam desavesant desavesar desavesara desavesaran desavesarem desavesaren desavesares desavesareu desavesaria desavesarien desavesaries desavesarà desavesaràs desavesaré desavesaríem desavesaríeu desavesassen desavesasses desavesassin desavesassis desavesat desavesats desavesau desavesava desavesaven desavesaves desavese desavesem desavesen desaveses desavesessen desavesesses desavesessin desavesessis desaveseu desavesi desavesin desavesis desaveso desavesà desavesàrem desavesàreu desavesàs desavesàssem desavesàsseu desavesàssim desavesàssiu desavesàvem desavesàveu desavesés desaveséssem desavesésseu desaveséssim desaveséssiu desavesí desavès occ sept val v
déshabituer

desbancar /dez.baŋˈkaɾ/ /dez.βaŋˈka/ /dəz.bəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desbanc desbanca desbancada desbancades desbancam desbancant desbancar desbancara desbancaran desbancarem desbancaren desbancares desbancareu desbancaria desbancarien desbancaries desbancarà desbancaràs desbancaré desbancaríem desbancaríeu desbancassen desbancasses desbancassin desbancassis desbancat desbancats desbancau desbancava desbancaven desbancaves desbanco desbancà desbancàrem desbancàreu desbancàs desbancàssem desbancàsseu desbancàssim desbancàssiu desbancàvem desbancàveu desbanque desbanquem desbanquen desbanques desbanquessen desbanquesses desbanquessin desbanquessis desbanqueu desbanqui desbanquin desbanquis desbanqués desbanquéssem desbanquésseu desbanquéssim desbanquéssiu desbanquí occ sept val v
supplanter

desbaratat /dez.ba.ɾaˈtat/ /dəz.bə.ɾəˈtat/ adj masc
dissipé
Que fa les coses sense ordre ni concert, que es capté sense mica de contenció o fre.
désordonné
Desordenat, descompost, espatllat, que no funciona bé.

desbordament /dez.boɾ.ðaˈment/ /dez.βor.ðaˈmen/ /dez.βoɾ.ðaˈmen/ /dəz.boɾ.ðəˈment/ /dəz.bur.ðəˈmen/ n masc
débordement
Acció i efecte de desbordar.
(handbol) Acció i efecte d'un atacant de sobrepassar la barrera dels defensors adversaris.

desbordar /dez.βorˈða/ /dez.βoɾˈðaɾ/ /dəz.burˈda/ alg ant bal cent desbord desborda desbordada desbordades desbordaia desbordaien desbordaies desbordam desbordant desbordar desbordara desbordaran desbordarem desbordaren desbordares desbordareu desbordaria desbordarien desbordaries desbordariva desbordariven desbordarives desbordarà desbordaràs desbordaré desbordaríem desbordaríeu desbordarívem desbordaríveu desbordassen desbordasses desbordassin desbordassis desbordat desbordats desbordau desbordava desbordaven desbordaves desbordavi desbordavo desborde desbordeguem desbordeguessa desbordeguessen desbordeguesses desbordegueu desbordegués desbordeguéssom desbordeguéssou desbordem desborden desbordes desbordessa desbordessen desbordesses desbordessi desbordessin desbordessis desbordeu desbordi desbordin desbordis desbordo desbordos desbords desbordà desbordàiem desbordàieu desbordàrem desbordàreu desbordàs desbordàssem desbordàsseu desbordàssim desbordàssiu desbordàvem desbordàvets desbordàveu desbordàvom desbordés desbordéssem desbordésseu desbordéssim desbordéssiu desbordí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déborder
Sortir les aigües d'un riu del seu curs habitual.
Manifestar-se un sentiment de manera incontrolable.
Superar en nombre o armament una línia de tropes, un exèrcit.
Tenir més feina que temps o treballadors per fer-la.
(esports de pilota) Sobrepassar, un atacant, la defensa adversària o bé el defensor que el marca.

desboscar /dez.bosˈkaɾ/ /dez.βosˈka/ /dəz.bosˈka/ /dəz.busˈka/ alg desbosc desbosca desboscada desboscades desboscant desboscar desboscaran desboscarem desboscaren desboscares desboscareu desboscaria desboscarien desboscaries desboscarà desboscaràs desboscaré desboscaríem desboscaríeu desboscat desboscats desboscau desboscava desboscaven desboscaves desbosco desboscà desboscàrem desboscàreu desboscàvem desboscàveu desbosquem desbosquen desbosques desbosquessen desbosquesses desbosquessin desbosquessis desbosqueu desbosqui desbosquin desbosquis desbosqués desbosquéssem desbosquésseu desbosquéssim desbosquéssiu desbosquí sept v
déboiser

desbotar /dez.boˈtaɾ/ /dez.βoˈta/ /dəz.boˈta/ /dəz.buˈta/ alg ant bal cent desbot desbota desbotada desbotades desbotaia desbotaien desbotaies desbotam desbotant desbotar desbotara desbotaran desbotarem desbotaren desbotares desbotareu desbotaria desbotarien desbotaries desbotariva desbotariven desbotarives desbotarà desbotaràs desbotaré desbotaríem desbotaríeu desbotarívem desbotaríveu desbotassen desbotasses desbotassin desbotassis desbotat desbotats desbotau desbotava desbotaven desbotaves desbotavi desbotavo desbote desboteguem desboteguessa desboteguessen desboteguesses desbotegueu desbotegués desboteguéssom desboteguéssou desbotem desboten desbotes desbotessa desbotessen desbotesses desbotessi desbotessin desbotessis desboteu desboti desbotin desbotis desboto desbotos desbots desbotà desbotàiem desbotàieu desbotàrem desbotàreu desbotàs desbotàssem desbotàsseu desbotàssim desbotàssiu desbotàvem desbotàvets desbotàveu desbotàvom desbotés desbotéssem desbotésseu desbotéssim desbotéssiu desbotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dégorger
Descarregar-se el ventre per vòmits o de cambra, o per ambdós vies.
pleuvoir
Ploure molt.

desbridar /dez.bɾiˈðaɾ/ /dez.βɾiˈða/ /dəz.bɾiˈða/ alg ant bal cent desbrid desbrida desbridada desbridades desbridaia desbridaien desbridaies desbridam desbridant desbridar desbridara desbridaran desbridarem desbridaren desbridares desbridareu desbridaria desbridarien desbridaries desbridariva desbridariven desbridarives desbridarà desbridaràs desbridaré desbridaríem desbridaríeu desbridarívem desbridaríveu desbridassen desbridasses desbridassin desbridassis desbridat desbridats desbridau desbridava desbridaven desbridaves desbridavi desbridavo desbride desbrideguem desbrideguessa desbrideguessen desbrideguesses desbridegueu desbridegués desbrideguéssom desbrideguéssou desbridem desbriden desbrides desbridessa desbridessen desbridesses desbridessi desbridessin desbridessis desbrideu desbridi desbridin desbridis desbrido desbridos desbrids desbridà desbridàiem desbridàieu desbridàrem desbridàreu desbridàs desbridàssem desbridàsseu desbridàssim desbridàssiu desbridàvem desbridàvets desbridàveu desbridàvom desbridés desbridéssem desbridésseu desbridéssim desbridéssiu desbridí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
débrider

desbrossar /dez.bɾoˈsaɾ/ /dez.βɾoˈsa/ /dəz.bɾoˈsa/ /dəz.bɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. desbrossa desbrossada desbrossades desbrossant desbrossar desbrossara desbrossaran desbrossarem desbrossaren desbrossares desbrossareu desbrossaria desbrossarien desbrossaries desbrossarà desbrossaràs desbrossaré desbrossaríem desbrossaríeu desbrossassen desbrossasses desbrossat desbrossats desbrossava desbrossaven desbrossaves desbrosse desbrossem desbrossen desbrosses desbrossessen desbrossesses desbrosseu desbrosso desbrossà desbrossàrem desbrossàreu desbrossàssem desbrossàsseu desbrossàvem desbrossàveu desbrossés desbrosséssem desbrossésseu desbrossí occ val val (1) v
débroussailler

desbudellar /dez.bu.ðeˈʎaɾ/ /dez.βu.ðeˈʎa/ /dəz.bu.ðəˈʎa/ alg ant bal cent desbudell desbudella desbudellada desbudellades desbudellaia desbudellaien desbudellaies desbudellam desbudellant desbudellar desbudellara desbudellaran desbudellarem desbudellaren desbudellares desbudellareu desbudellaria desbudellarien desbudellaries desbudellariva desbudellariven desbudellarives desbudellarà desbudellaràs desbudellaré desbudellaríem desbudellaríeu desbudellarívem desbudellaríveu desbudellassen desbudellasses desbudellassin desbudellassis desbudellat desbudellats desbudellau desbudellava desbudellaven desbudellaves desbudellavi desbudellavo desbudelle desbudelleguem desbudelleguessa desbudelleguessen desbudelleguesses desbudellegueu desbudellegués desbudelleguéssom desbudelleguéssou desbudellem desbudellen desbudelles desbudellessa desbudellessen desbudellesses desbudellessi desbudellessin desbudellessis desbudelleu desbudelli desbudellin desbudellis desbudello desbudellos desbudells desbudellà desbudellàiem desbudellàieu desbudellàrem desbudellàreu desbudellàs desbudellàssem desbudellàsseu desbudellàssim desbudellàssiu desbudellàvem desbudellàvets desbudellàveu desbudellàvom desbudellés desbudelléssem desbudellésseu desbudelléssim desbudelléssiu desbudellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
éventrer

desbuidar /daz.bujˈɾa/ v
vider

descalcificar /des.kaɫ.si.fiˈka/ /des.kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /dəs.kəɫ.si.fiˈka/ alg ant bal cent descalcific descalcifica descalcificada descalcificades descalcificaia descalcificaien descalcificaies descalcificam descalcificant descalcificar descalcificara descalcificaran descalcificarem descalcificaren descalcificares descalcificareu descalcificaria descalcificarien descalcificaries descalcificariva descalcificariven descalcificarives descalcificarà descalcificaràs descalcificaré descalcificaríem descalcificaríeu descalcificarívem descalcificaríveu descalcificassen descalcificasses descalcificassin descalcificassis descalcificat descalcificats descalcificau descalcificava descalcificaven descalcificaves descalcificavi descalcificavo descalcifico descalcificos descalcificà descalcificàiem descalcificàieu descalcificàrem descalcificàreu descalcificàs descalcificàssem descalcificàsseu descalcificàssim descalcificàssiu descalcificàvem descalcificàvets descalcificàveu descalcificàvom descalcifique descalcifiqueguem descalcifiqueguessa descalcifiqueguessen descalcifiqueguesses descalcifiquegueu descalcifiquegués descalcifiqueguéssom descalcifiqueguéssou descalcifiquem descalcifiquen descalcifiques descalcifiquessa descalcifiquessen descalcifiquesses descalcifiquessi descalcifiquessin descalcifiquessis descalcifiqueu descalcifiqui descalcifiquin descalcifiquis descalcifiqués descalcifiquéssem descalcifiquésseu descalcifiquéssim descalcifiquéssiu descalcifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décalcifier

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
nu-pieds

descalçar /des.kaɫˈsa/ /des.kaɫˈsaɾ/ /dəs.kəɫˈsa/ alg ant bal cent descalce descalceguem descalceguessa descalceguessen descalceguesses descalcegueu descalcegués descalceguéssom descalceguéssou descalcem descalcen descalces descalcessa descalcessen descalcesses descalcessi descalcessin descalcessis descalceu descalci descalcin descalcis descalcés descalcéssem descalcésseu descalcéssim descalcéssiu descalcí descalç descalça descalçada descalçades descalçaia descalçaien descalçaies descalçam descalçant descalçar descalçara descalçaran descalçarem descalçaren descalçares descalçareu descalçaria descalçarien descalçaries descalçariva descalçariven descalçarives descalçarà descalçaràs descalçaré descalçaríem descalçaríeu descalçarívem descalçaríveu descalçassen descalçasses descalçassin descalçassis descalçat descalçats descalçau descalçava descalçaven descalçaves descalçavi descalçavo descalço descalços descalçà descalçàiem descalçàieu descalçàrem descalçàreu descalçàs descalçàssem descalçàsseu descalçàssim descalçàssiu descalçàvem descalçàvets descalçàveu descalçàvom eiv n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déchausser

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
reste

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rester
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descanviar /des.kam.biˈa/ /des.kaɱ.viˈaɾ/ /dəs.kəm.biˈa/ /dəs.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descanvia descanviada descanviades descanviam descanviant descanviar descanviara descanviaran descanviarem descanviaren descanviares descanviareu descanviaria descanviarien descanviaries descanviarà descanviaràs descanviaré descanviaríem descanviaríeu descanviassen descanviasses descanviassin descanviassis descanviat descanviats descanviau descanviava descanviaven descanviaves descanvie descanviem descanvien descanvies descanviessen descanviesses descanviessin descanviessis descanvieu descanvii descanvio descanvià descanviàrem descanviàreu descanviàs descanviàssem descanviàsseu descanviàssim descanviàssiu descanviàvem descanviàveu descanviés descanviéssem descanviésseu descanviéssim descanviéssiu descanvií descanviï descanviïn descanviïs occ sept val v
échanger
Canviar una moneda o un bitllet pel seu valor en unitats més petites.

descapotable /des.ka.poˈta.bɫe/ /des.ka.poˈta.βɫe/ /des.ka.poˈtab.bɫe/ /dəs.kə.poˈtab.bɫə/ /dəs.kə.puˈta.βɫə/ /dəs.kə.puˈtab.bɫə/ n masc
cabriolet

descaragolar /des.ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /des.ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /dəs.kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /dəs.kə.ɾə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descaragol descaragola descaragolada descaragolades descaragolam descaragolant descaragolar descaragolara descaragolaran descaragolarem descaragolaren descaragolares descaragolareu descaragolaria descaragolarien descaragolaries descaragolarà descaragolaràs descaragolaré descaragolaríem descaragolaríeu descaragolassen descaragolasses descaragolassin descaragolassis descaragolat descaragolats descaragolau descaragolava descaragolaven descaragolaves descaragole descaragolem descaragolen descaragoles descaragolessen descaragolesses descaragolessin descaragolessis descaragoleu descaragoli descaragolin descaragolis descaragolo descaragolà descaragolàrem descaragolàreu descaragolàs descaragolàssem descaragolàsseu descaragolàssim descaragolàssiu descaragolàvem descaragolàveu descaragolés descaragoléssem descaragolésseu descaragoléssim descaragoléssiu descaragolí occ sept val v
dévisser

descarbonització /des.kar.βo.ni.d͡za.siˈo/ /des.kaɾ.bo.ni.za.siˈo/ /dəs.kər.bu.ni.d͡zə.siˈo/ /dəs.kəɾ.bo.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
décarbonation

descarbonitzar /des.kar.βo.niˈd͡za/ /des.kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /des.kaɾ.βo.niˈza/ /dəs.kər.bu.niˈd͡za/ /dəs.kəɾ.bo.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descarbonitz descarbonitza descarbonitzada descarbonitzades descarbonitzam descarbonitzant descarbonitzar descarbonitzara descarbonitzaran descarbonitzarem descarbonitzaren descarbonitzares descarbonitzareu descarbonitzaria descarbonitzarien descarbonitzaries descarbonitzarà descarbonitzaràs descarbonitzaré descarbonitzaríem descarbonitzaríeu descarbonitzassen descarbonitzasses descarbonitzassin descarbonitzassis descarbonitzat descarbonitzats descarbonitzau descarbonitzava descarbonitzaven descarbonitzaves descarbonitze descarbonitzem descarbonitzen descarbonitzes descarbonitzessen descarbonitzesses descarbonitzessin descarbonitzessis descarbonitzeu descarbonitzi descarbonitzin descarbonitzis descarbonitzo descarbonitzà descarbonitzàrem descarbonitzàreu descarbonitzàs descarbonitzàssem descarbonitzàsseu descarbonitzàssim descarbonitzàssiu descarbonitzàvem descarbonitzàveu descarbonitzés descarbonitzéssem descarbonitzésseu descarbonitzéssim descarbonitzéssiu descarbonitzí occ sept val v
décarboniser

descarnar /des.karˈna/ /des.kaɾˈnaɾ/ /dəs.kərˈna/ alg ant bal cent descarn descarna descarnada descarnades descarnaia descarnaien descarnaies descarnam descarnant descarnar descarnara descarnaran descarnarem descarnaren descarnares descarnareu descarnaria descarnarien descarnaries descarnariva descarnariven descarnarives descarnarà descarnaràs descarnaré descarnaríem descarnaríeu descarnarívem descarnaríveu descarnassen descarnasses descarnassin descarnassis descarnat descarnats descarnau descarnava descarnaven descarnaves descarnavi descarnavo descarne descarneguem descarneguessa descarneguessen descarneguesses descarnegueu descarnegués descarneguéssom descarneguéssou descarnem descarnen descarnes descarnessa descarnessen descarnesses descarnessi descarnessin descarnessis descarneu descarni descarnin descarnis descarno descarnos descarns descarnà descarnàiem descarnàieu descarnàrem descarnàreu descarnàs descarnàssem descarnàsseu descarnàssim descarnàssiu descarnàvem descarnàvets descarnàveu descarnàvom descarnés descarnéssem descarnésseu descarnéssim descarnéssiu descarní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décharner

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ alg ant bal cent descarril descarrila descarrilada descarrilades descarrilaia descarrilaien descarrilaies descarrilam descarrilant descarrilar descarrilara descarrilaran descarrilarem descarrilaren descarrilares descarrilareu descarrilaria descarrilarien descarrilaries descarrilariva descarrilariven descarrilarives descarrilarà descarrilaràs descarrilaré descarrilaríem descarrilaríeu descarrilarívem descarrilaríveu descarrilassen descarrilasses descarrilassin descarrilassis descarrilat descarrilats descarrilau descarrilava descarrilaven descarrilaves descarrilavi descarrilavo descarrile descarrileguem descarrileguessa descarrileguessen descarrileguesses descarrilegueu descarrilegués descarrileguéssom descarrileguéssou descarrilem descarrilen descarriles descarrilessa descarrilessen descarrilesses descarrilessi descarrilessin descarrilessis descarrileu descarrili descarrilin descarrilis descarrilo descarrilos descarrils descarrilà descarrilàiem descarrilàieu descarrilàrem descarrilàreu descarrilàs descarrilàssem descarrilàsseu descarrilàssim descarrilàssiu descarrilàvem descarrilàvets descarrilàveu descarrilàvom descarrilés descarriléssem descarrilésseu descarriléssim descarriléssiu descarrilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dérailler deragliare

descartar /des.karˈta/ /des.kaɾˈta/ /des.kaɾˈtaɾ/ /dəs.kərˈta/ alg ant bal cent descart descarta descartada descartades descartaia descartaien descartaies descartam descartant descartar descartara descartaran descartarem descartaren descartares descartareu descartaria descartarien descartaries descartariva descartariven descartarives descartarà descartaràs descartaré descartaríem descartaríeu descartarívem descartaríveu descartassen descartasses descartassin descartassis descartat descartats descartau descartava descartaven descartaves descartavi descartavo descarte descarteguem descarteguessa descarteguessen descarteguesses descartegueu descartegués descarteguéssom descarteguéssou descartem descarten descartes descartessa descartessen descartesses descartessi descartessin descartessis descarteu descarti descartin descartis descarto descartos descarts descartà descartàiem descartàieu descartàrem descartàreu descartàs descartàssem descartàsseu descartàssim descartàssiu descartàvem descartàvets descartàveu descartàvom descartés descartéssem descartésseu descartéssim descartéssiu descartí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
écarter
En el joc de cartes, desfer-se de les cartes que no són convenients per guanyar, posar-les damunt la taula.
Eliminar quelcom d'una tria.

descatalanitzar /des.ka.ta.ɫa.niˈd͡za/ /des.ka.ta.ɫa.niˈza/ /des.ka.ta.ɫa.niˈzaɾ/ /dəs.kə.tə.ɫə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descatalanitz descatalanitza descatalanitzada descatalanitzades descatalanitzam descatalanitzant descatalanitzar descatalanitzara descatalanitzaran descatalanitzarem descatalanitzaren descatalanitzares descatalanitzareu descatalanitzaria descatalanitzarien descatalanitzaries descatalanitzarà descatalanitzaràs descatalanitzaré descatalanitzaríem descatalanitzaríeu descatalanitzassen descatalanitzasses descatalanitzassin descatalanitzassis descatalanitzat descatalanitzats descatalanitzau descatalanitzava descatalanitzaven descatalanitzaves descatalanitze descatalanitzem descatalanitzen descatalanitzes descatalanitzessen descatalanitzesses descatalanitzessin descatalanitzessis descatalanitzeu descatalanitzi descatalanitzin descatalanitzis descatalanitzo descatalanitzà descatalanitzàrem descatalanitzàreu descatalanitzàs descatalanitzàssem descatalanitzàsseu descatalanitzàssim descatalanitzàssiu descatalanitzàvem descatalanitzàveu descatalanitzés descatalanitzéssem descatalanitzésseu descatalanitzéssim descatalanitzéssiu descatalanitzí occ sept val v
décatalaniser

descavalcar /des.ka.vaɫˈkaɾ/ /des.ka.βaɫˈka/ /des.ka.βaɫˈkaɾ/ /dəs.kə.vəɫˈka/ /dəs.kə.βəɫˈka/ alg ant bal cent descavalc descavalca descavalcada descavalcades descavalcaia descavalcaien descavalcaies descavalcam descavalcant descavalcar descavalcara descavalcaran descavalcarem descavalcaren descavalcares descavalcareu descavalcaria descavalcarien descavalcaries descavalcariva descavalcariven descavalcarives descavalcarà descavalcaràs descavalcaré descavalcaríem descavalcaríeu descavalcarívem descavalcaríveu descavalcassen descavalcasses descavalcassin descavalcassis descavalcat descavalcats descavalcau descavalcava descavalcaven descavalcaves descavalcavi descavalcavo descavalco descavalcos descavalcà descavalcàiem descavalcàieu descavalcàrem descavalcàreu descavalcàs descavalcàssem descavalcàsseu descavalcàssim descavalcàssiu descavalcàvem descavalcàvets descavalcàveu descavalcàvom descavalque descavalqueguem descavalqueguessa descavalqueguessen descavalqueguesses descavalquegueu descavalquegués descavalqueguéssom descavalqueguéssou descavalquem descavalquen descavalques descavalquessa descavalquessen descavalquesses descavalquessi descavalquessin descavalquessis descavalqueu descavalqui descavalquin descavalquis descavalqués descavalquéssem descavalquésseu descavalquéssim descavalquéssiu descavalquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descendre

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ adj
descendant
Que descendeix, que va de dalt a baix.

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
descendant descendante
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ bal descendeix descendeixen descendeixes descendeixi descendeixin descendeixis descendeixo descendesc descendesqui descendesquin descendesquis descendia descendida descendides descendien descendies descendiguem descendigueu descendim descendint descendir descendira descendiran descendirem descendiren descendires descendireu descendiria descendirien descendiries descendirà descendiràs descendiré descendiríem descendiríeu descendisc descendisca descendisquen descendisques descendissen descendisses descendissin descendissis descendit descendits descendiu descendix descendixen descendixes descendixo descendí descendíem descendíeu descendírem descendíreu descendís descendíssem descendísseu descendíssim descendíssiu n-occ occ sept val v
descendre

descendència /de.senˈdɛn.si.a/ /də.sənˈdɛn.si.ə/ /dəs.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
descendance

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
décentralisation

descentralització educativa n fem
décentralisation éducative

descloure /desˈkɫɔw.ɾe/ /dəsˈkɫɔw.ɾə/ bal descloc descloem descloent descloeu descloga descloguem descloguen descloguera desclogueren desclogueres desclogues descloguessen descloguesses descloguessin descloguessis desclogueu desclogui descloguin descloguis desclogué descloguérem descloguéreu desclogués descloguéssem descloguésseu descloguéssim descloguéssiu descloguí desclosa descloses desclosos desclou desclouen desclouran descloure desclourem descloureu desclouria desclourien desclouries desclourà desclouràs desclouré desclouríem desclouríeu desclous descloíem descloíeu descloïa descloïen descloïes desclòs occ val v
ouvrir
Obrir quelcom que estava clos.

descobriment n masc
découverte

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ bal descobert descoberta descobertes descoberts descobreix descobreixen descobreixes descobreixi descobreixin descobreixis descobreixo descobresc descobresqui descobresquin descobresquis descobria descobrien descobries descobriguem descobrigueu descobrim descobrint descobrir descobrira descobriran descobrirem descobriren descobrires descobrireu descobriria descobririen descobriries descobrirà descobriràs descobriré descobriríem descobriríeu descobrisc descobrisca descobrisquen descobrisques descobrissen descobrisses descobrissin descobrissis descobriu descobrix descobrixen descobrixes descobrixo descobrí descobríem descobríeu descobrírem descobríreu descobrís descobríssem descobrísseu descobríssim descobríssiu n-occ occ sept val v
découvrir
Veure o trobar per primer cop.

descobrir la sopa d'all v
découvrir la lune

descolgar /des.koɫˈɣa/ /des.koɫˈɣaɾ/ /dəs.koɫˈɣa/ /dəs.kuɫˈɣa/ alg bal descolg descolga descolgada descolgades descolgam descolgant descolgar descolgara descolgaran descolgarem descolgaren descolgares descolgareu descolgaria descolgarien descolgaries descolgarà descolgaràs descolgaré descolgaríem descolgaríeu descolgassen descolgasses descolgassin descolgassis descolgat descolgats descolgau descolgava descolgaven descolgaves descolgo descolgue descolguem descolguen descolgues descolguessen descolguesses descolguessin descolguessis descolgueu descolgui descolguin descolguis descolgués descolguéssem descolguésseu descolguéssim descolguéssiu descolguí descolgà descolgàrem descolgàreu descolgàs descolgàssem descolgàsseu descolgàssim descolgàssiu descolgàvem descolgàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
découvrir

descollar alg ant bal cent descoll descolla descollada descollades descollaia descollaien descollaies descollam descollant descollar descollara descollaran descollarem descollaren descollares descollareu descollaria descollarien descollaries descollariva descollariven descollarives descollarà descollaràs descollaré descollaríem descollaríeu descollarívem descollaríveu descollassen descollasses descollassin descollassis descollat descollats descollau descollava descollaven descollaves descollavi descollavo descolle descolleguem descolleguessa descolleguessen descolleguesses descollegueu descollegués descolleguéssom descolleguéssou descollem descollen descolles descollessa descollessen descollesses descollessi descollessin descollessis descolleu descolli descollin descollis descollo descollos descolls descollà descollàiem descollàieu descollàrem descollàreu descollàs descollàssem descollàsseu descollàssim descollàssiu descollàvem descollàvets descollàveu descollàvom descollés descolléssem descollésseu descolléssim descolléssiu descollí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
débander exceller

descolonitzar /des.ko.ɫo.niˈd͡za/ /des.ko.ɫo.niˈza/ /des.ko.ɫo.niˈzaɾ/ /dəs.ko.ɫo.niˈd͡za/ /dəs.ku.ɫu.niˈd͡za/ alg ant bal cent descolonitz descolonitza descolonitzada descolonitzades descolonitzaia descolonitzaien descolonitzaies descolonitzam descolonitzant descolonitzar descolonitzara descolonitzaran descolonitzarem descolonitzaren descolonitzares descolonitzareu descolonitzaria descolonitzarien descolonitzaries descolonitzariva descolonitzariven descolonitzarives descolonitzarà descolonitzaràs descolonitzaré descolonitzaríem descolonitzaríeu descolonitzarívem descolonitzaríveu descolonitzassen descolonitzasses descolonitzassin descolonitzassis descolonitzat descolonitzats descolonitzau descolonitzava descolonitzaven descolonitzaves descolonitzavi descolonitzavo descolonitze descolonitzeguem descolonitzeguessa descolonitzeguessen descolonitzeguesses descolonitzegueu descolonitzegués descolonitzeguéssom descolonitzeguéssou descolonitzem descolonitzen descolonitzes descolonitzessa descolonitzessen descolonitzesses descolonitzessi descolonitzessin descolonitzessis descolonitzeu descolonitzi descolonitzin descolonitzis descolonitzo descolonitzos descolonitzs descolonitzà descolonitzàiem descolonitzàieu descolonitzàrem descolonitzàreu descolonitzàs descolonitzàssem descolonitzàsseu descolonitzàssim descolonitzàssiu descolonitzàvem descolonitzàvets descolonitzàveu descolonitzàvom descolonitzés descolonitzéssem descolonitzésseu descolonitzéssim descolonitzéssiu descolonitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décoloniser

descolorir /des.ko.ɫoˈɾi/ /des.ko.ɫoˈɾiɾ/ /dəs.ko.ɫoˈɾi/ /dəs.ku.ɫuˈɾi/ bal descoloreix descoloreixen descoloreixes descoloreixi descoloreixin descoloreixis descoloreixo descoloresc descoloresqui descoloresquin descoloresquis descoloria descolorida descolorides descolorien descolories descoloriguem descolorigueu descolorim descolorint descolorir descolorira descoloriran descolorirem descoloriren descolorires descolorireu descoloriria descoloririen descoloriries descolorirà descoloriràs descoloriré descoloriríem descoloriríeu descolorisc descolorisca descolorisquen descolorisques descolorissen descolorisses descolorissin descolorissis descolorit descolorits descoloriu descolorix descolorixen descolorixes descolorixo descolorí descoloríem descoloríeu descolorírem descoloríreu descolorís descoloríssem descolorísseu descoloríssim descoloríssiu n-occ occ sept val v
décolorer

descol·locar /des.ko.ɫoˈka/ /des.koɫ.ɫoˈka/ /des.koɫ.ɫoˈkaɾ/ /dəs.koɫ.ɫoˈka/ /dəs.ku.ɫuˈka/ /dəs.kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descol·loc descol·loca descol·locada descol·locades descol·locam descol·locant descol·locar descol·locara descol·locaran descol·locarem descol·locaren descol·locares descol·locareu descol·locaria descol·locarien descol·locaries descol·locarà descol·locaràs descol·locaré descol·locaríem descol·locaríeu descol·locassen descol·locasses descol·locassin descol·locassis descol·locat descol·locats descol·locau descol·locava descol·locaven descol·locaves descol·loco descol·locà descol·locàrem descol·locàreu descol·locàs descol·locàssem descol·locàsseu descol·locàssim descol·locàssiu descol·locàvem descol·locàveu descol·loque descol·loquem descol·loquen descol·loques descol·loquessen descol·loquesses descol·loquessin descol·loquessis descol·loqueu descol·loqui descol·loquin descol·loquis descol·loqués descol·loquéssem descol·loquésseu descol·loquéssim descol·loquéssiu descol·loquí occ sept val v
déplacer
Treure del seu lloc.
(esports de pilota) Fer canviar de posició un adversari per afavorir una acció ofensiva de l'equip propi.

descompensar /des.kom.penˈsa/ /des.kom.penˈsaɾ/ /dəs.kum.pənˈsa/ alg ant bal cent descompens descompensa descompensada descompensades descompensaia descompensaien descompensaies descompensam descompensant descompensar descompensara descompensaran descompensarem descompensaren descompensares descompensareu descompensaria descompensarien descompensaries descompensariva descompensariven descompensarives descompensarà descompensaràs descompensaré descompensaríem descompensaríeu descompensarívem descompensaríveu descompensassen descompensasses descompensassin descompensassis descompensat descompensats descompensau descompensava descompensaven descompensaves descompensavi descompensavo descompense descompenseguem descompenseguessa descompenseguessen descompenseguesses descompensegueu descompensegués descompenseguéssom descompenseguéssou descompensem descompensen descompenses descompensessa descompensessen descompensesses descompensessi descompensessin descompensessis descompenseu descompensi descompensin descompensis descompenso descompensos descompenss descompensà descompensàiem descompensàieu descompensàrem descompensàreu descompensàs descompensàssem descompensàsseu descompensàssim descompensàssiu descompensàvem descompensàvets descompensàveu descompensàvom descompensés descompenséssem descompensésseu descompenséssim descompenséssiu descompensí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décompenser

descomptar /des.komˈta/ /des.komˈtaɾ/ /dəs.komˈta/ /dəs.kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) descompt descompta descomptada descomptades descomptam descomptant descomptar descomptara descomptaran descomptarem descomptaren descomptares descomptareu descomptaria descomptarien descomptaries descomptarà descomptaràs descomptaré descomptaríem descomptaríeu descomptassen descomptasses descomptassin descomptassis descomptat descomptats descomptau descomptava descomptaven descomptaves descompte descomptem descompten descomptes descomptessen descomptesses descomptessin descomptessis descompteu descompti descomptin descomptis descompto descomptà descomptàrem descomptàreu descomptàs descomptàssem descomptàsseu descomptàssim descomptàssiu descomptàvem descomptàveu descomptés descomptéssem descomptésseu descomptéssim descomptéssiu descomptí occ sept val v
décompter

desconcertar /des.kon.serˈta/ /des.kon.seɾˈta/ /des.kon.seɾˈtaɾ/ /dəs.kon.səɾˈta/ /dəs.kun.sərˈta/ alg ant bal cent desconcert desconcerta desconcertada desconcertades desconcertaia desconcertaien desconcertaies desconcertam desconcertant desconcertar desconcertara desconcertaran desconcertarem desconcertaren desconcertares desconcertareu desconcertaria desconcertarien desconcertaries desconcertariva desconcertariven desconcertarives desconcertarà desconcertaràs desconcertaré desconcertaríem desconcertaríeu desconcertarívem desconcertaríveu desconcertassen desconcertasses desconcertassin desconcertassis desconcertat desconcertats desconcertau desconcertava desconcertaven desconcertaves desconcertavi desconcertavo desconcerte desconcerteguem desconcerteguessa desconcerteguessen desconcerteguesses desconcertegueu desconcertegués desconcerteguéssom desconcerteguéssou desconcertem desconcerten desconcertes desconcertessa desconcertessen desconcertesses desconcertessi desconcertessin desconcertessis desconcerteu desconcerti desconcertin desconcertis desconcerto desconcertos desconcerts desconcertà desconcertàiem desconcertàieu desconcertàrem desconcertàreu desconcertàs desconcertàssem desconcertàsseu desconcertàssim desconcertàssiu desconcertàvem desconcertàvets desconcertàveu desconcertàvom desconcertés desconcertéssem desconcertésseu desconcertéssim desconcertéssiu desconcertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déconcerter

desconfiança /des.koɱ.fiˈan.sa/ /dəs.koɱ.fiˈan.sə/ /dəs.kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
méfiance

desconfiar /des.koɱ.fiˈa/ /des.koɱ.fiˈaɾ/ /dəs.koɱ.fiˈa/ /dəs.kuɱ.fiˈa/ alg bal desconfia desconfiada desconfiades desconfiam desconfiant desconfiar desconfiara desconfiaran desconfiarem desconfiaren desconfiares desconfiareu desconfiaria desconfiarien desconfiaries desconfiarà desconfiaràs desconfiaré desconfiaríem desconfiaríeu desconfiassen desconfiasses desconfiassin desconfiassis desconfiat desconfiats desconfiau desconfiava desconfiaven desconfiaves desconfie desconfiem desconfien desconfies desconfiessen desconfiesses desconfiessin desconfiessis desconfieu desconfii desconfio desconfià desconfiàrem desconfiàreu desconfiàs desconfiàssem desconfiàsseu desconfiàssim desconfiàssiu desconfiàvem desconfiàveu desconfiés desconfiéssem desconfiésseu desconfiéssim desconfiéssiu desconfií desconfiï desconfiïn desconfiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
se méfier

desconfinament /des.koɱ.fi.naˈmen/ /des.koɱ.fi.naˈment/ /dəs.koɱ.fi.nəˈment/ /dəs.kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
déconfinament

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent descongel descongela descongelada descongelades descongelaia descongelaien descongelaies descongelam descongelant descongelar descongelara descongelaran descongelarem descongelaren descongelares descongelareu descongelaria descongelarien descongelaries descongelariva descongelariven descongelarives descongelarà descongelaràs descongelaré descongelaríem descongelaríeu descongelarívem descongelaríveu descongelassen descongelasses descongelassin descongelassis descongelat descongelats descongelau descongelava descongelaven descongelaves descongelavi descongelavo descongele descongeleguem descongeleguessa descongeleguessen descongeleguesses descongelegueu descongelegués descongeleguéssom descongeleguéssou descongelem descongelen descongeles descongelessa descongelessen descongelesses descongelessi descongelessin descongelessis descongeleu descongeli descongelin descongelis descongelo descongelos descongels descongelà descongelàiem descongelàieu descongelàrem descongelàreu descongelàs descongelàssem descongelàsseu descongelàssim descongelàssiu descongelàvem descongelàvets descongelàveu descongelàvom descongelés descongeléssem descongelésseu descongeléssim descongeléssiu descongelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déscongeler

descongestionar /des.kon.d͡ʒes.ti.oˈna/ /des.kon.d͡ʒes.ti.oˈnaɾ/ /dəs.kuɲ.ʒəs.ti.uˈna/ alg ant bal cent descongestion descongestiona descongestionada descongestionades descongestionaia descongestionaien descongestionaies descongestionam descongestionant descongestionar descongestionara descongestionaran descongestionarem descongestionaren descongestionares descongestionareu descongestionaria descongestionarien descongestionaries descongestionariva descongestionariven descongestionarives descongestionarà descongestionaràs descongestionaré descongestionaríem descongestionaríeu descongestionarívem descongestionaríveu descongestionassen descongestionasses descongestionassin descongestionassis descongestionat descongestionats descongestionau descongestionava descongestionaven descongestionaves descongestionavi descongestionavo descongestione descongestioneguem descongestioneguessa descongestioneguessen descongestioneguesses descongestionegueu descongestionegués descongestioneguéssom descongestioneguéssou descongestionem descongestionen descongestiones descongestionessa descongestionessen descongestionesses descongestionessi descongestionessin descongestionessis descongestioneu descongestioni descongestionin descongestionis descongestiono descongestionos descongestions descongestionà descongestionàiem descongestionàieu descongestionàrem descongestionàreu descongestionàs descongestionàssem descongestionàsseu descongestionàssim descongestionàssiu descongestionàvem descongestionàvets descongestionàveu descongestionàvom descongestionés descongestionéssem descongestionésseu descongestionéssim descongestionéssiu descongestioní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décongestionner

desconhortar /des.ko.norˈta/ /des.ko.noɾˈta/ /des.ko.noɾˈtaɾ/ /dəs.ko.noɾˈta/ /dəs.ku.nurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desconhort desconhorta desconhortada desconhortades desconhortam desconhortant desconhortar desconhortara desconhortaran desconhortarem desconhortaren desconhortares desconhortareu desconhortaria desconhortarien desconhortaries desconhortarà desconhortaràs desconhortaré desconhortaríem desconhortaríeu desconhortassen desconhortasses desconhortassin desconhortassis desconhortat desconhortats desconhortau desconhortava desconhortaven desconhortaves desconhorte desconhortem desconhorten desconhortes desconhortessen desconhortesses desconhortessin desconhortessis desconhorteu desconhorti desconhortin desconhortis desconhorto desconhortà desconhortàrem desconhortàreu desconhortàs desconhortàssem desconhortàsseu desconhortàssim desconhortàssiu desconhortàvem desconhortàveu desconhortés desconhortéssem desconhortésseu desconhortéssim desconhortéssiu desconhortí occ sept val v
affliger

desconnexió /des.kon.nek.siˈo/ /dəs.kon.nək.siˈo/ /dəs.kun.nək.siˈo/ n fem
déconnexion

desconsiderar /des.kon.si.ðeˈɾa/ /des.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /dəs.kon.si.ðəˈɾa/ /dəs.kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desconsider desconsidera desconsiderada desconsiderades desconsideram desconsiderant desconsiderar desconsiderara desconsideraran desconsiderarem desconsideraren desconsiderares desconsiderareu desconsideraria desconsiderarien desconsideraries desconsiderarà desconsideraràs desconsideraré desconsideraríem desconsideraríeu desconsiderassen desconsiderasses desconsiderassin desconsiderassis desconsiderat desconsiderats desconsiderau desconsiderava desconsideraven desconsideraves desconsidere desconsiderem desconsideren desconsideres desconsideressen desconsideresses desconsideressin desconsideressis desconsidereu desconsideri desconsiderin desconsideris desconsidero desconsiderà desconsideràrem desconsideràreu desconsideràs desconsideràssem desconsideràsseu desconsideràssim desconsideràssiu desconsideràvem desconsideràveu desconsiderés desconsideréssem desconsiderésseu desconsideréssim desconsideréssiu desconsiderí occ sept val v
dédaigner

descontextualitzar /des.kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za/ /des.kon.teks.tu.a.ɫiˈza/ /des.kon.teks.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /dəs.kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /dəs.kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) descontextualitz descontextualitza descontextualitzada descontextualitzades descontextualitzam descontextualitzant descontextualitzar descontextualitzara descontextualitzaran descontextualitzarem descontextualitzaren descontextualitzares descontextualitzareu descontextualitzaria descontextualitzarien descontextualitzaries descontextualitzarà descontextualitzaràs descontextualitzaré descontextualitzaríem descontextualitzaríeu descontextualitzassen descontextualitzasses descontextualitzassin descontextualitzassis descontextualitzat descontextualitzats descontextualitzau descontextualitzava descontextualitzaven descontextualitzaves descontextualitze descontextualitzem descontextualitzen descontextualitzes descontextualitzessen descontextualitzesses descontextualitzessin descontextualitzessis descontextualitzeu descontextualitzi descontextualitzin descontextualitzis descontextualitzo descontextualitzà descontextualitzàrem descontextualitzàreu descontextualitzàs descontextualitzàssem descontextualitzàsseu descontextualitzàssim descontextualitzàssiu descontextualitzàvem descontextualitzàveu descontextualitzés descontextualitzéssem descontextualitzésseu descontextualitzéssim descontextualitzéssiu descontextualitzí occ sept val v
décontextualiser

desconvenir /des.kom.beˈni/ /des.koɱ.veˈniɾ/ /dəs.koɱ.vəˈni/ /dəs.kum.bəˈni/ /dəs.kuɱ.vəˈni/ bal desconvenc desconvendran desconvendrem desconvendreu desconvendria desconvendrien desconvendries desconvendrà desconvendràs desconvendré desconvendríem desconvendríeu desconvenen desconvenguda desconvengudes desconvenguem desconvengueren desconvengueres desconvenguessin desconvenguessis desconvengueu desconvengui desconvenguin desconvenguis desconvengut desconvenguts desconvengué desconvenguérem desconvenguéreu desconvengués desconvenguéssim desconvenguéssiu desconvenguí desconvenia desconvenien desconvenies desconvenim desconvenint desconvenir desconveniu desconvens desconveníem desconveníeu desconvinc desconvindran desconvindrem desconvindreu desconvindria desconvindrien desconvindries desconvindrà desconvindràs desconvindré desconvindríem desconvindríeu desconvinga desconvinguda desconvingudes desconvinguem desconvinguen desconvinguera desconvingueren desconvingueres desconvingues desconvinguessen desconvinguesses desconvinguessin desconvinguessis desconvingueu desconvingui desconvinguin desconvinguis desconvingut desconvinguts desconvingué desconvinguérem desconvinguéreu desconvingués desconvinguéssem desconvinguésseu desconvinguéssim desconvinguéssiu desconvinguí desconvé desconvén occ val v
diverger

descoratjar /des.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /des.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /dəs.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /dəs.ku.ɾəˈd͡ʒa/ alg bal cent descoratge descoratgeguem descoratgeguessa descoratgeguessen descoratgeguesses descoratgegueu descoratgegués descoratgeguéssom descoratgeguéssou descoratgem descoratgen descoratges descoratgessa descoratgessen descoratgesses descoratgessi descoratgessin descoratgessis descoratgeu descoratgi descoratgin descoratgis descoratgés descoratgéssem descoratgésseu descoratgéssim descoratgéssiu descoratgí descoratj descoratja descoratjada descoratjades descoratjaia descoratjaien descoratjaies descoratjaieu descoratjam descoratjant descoratjar descoratjara descoratjaran descoratjarem descoratjaren descoratjares descoratjareu descoratjaria descoratjarien descoratjaries descoratjariva descoratjariven descoratjarives descoratjarà descoratjaràs descoratjaré descoratjaríem descoratjaríeu descoratjarívem descoratjaríveu descoratjassen descoratjasses descoratjassin descoratjassis descoratjat descoratjats descoratjau descoratjava descoratjaven descoratjaves descoratjavi descoratjavo descoratjo descoratjos descoratjà descoratjàiem descoratjàrem descoratjàreu descoratjàs descoratjàssem descoratjàsseu descoratjàssim descoratjàssiu descoratjàvem descoratjàveu descoratjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
décourager

descortesament /des.korˌte.zaˈmen/ /des.koɾˌte.zaˈmen/ /des.koɾˌte.zaˈment/ /dəs.koɾˌtə.zəˈment/ /dəs.kurˌtɛ.zəˈmen/ adv
discourtoisement

descosir /des.koˈzi/ /des.koˈziɾ/ /dəs.koˈzi/ /dəs.kuˈzi/ alg bal descosia descosida descosides descosien descosies descosiguem descosigueu descosim descosint descosir descosira descosiran descosirem descosiren descosires descosireu descosiria descosirien descosiries descosirà descosiràs descosiré descosiríem descosiríeu descosissen descosisses descosissin descosissis descosit descosits descosiu descosí descosíem descosíeu descosírem descosíreu descosís descosíssem descosísseu descosíssim descosíssiu descusa descusen descuses descusi descusin descusis descuso descús eiv occ sept v.cent val v
découdre

descotxar /des.koˈt͡ʃa/ /des.koˈt͡ʃaɾ/ /dəs.koˈt͡ʃa/ /dəs.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) descotx descotxa descotxada descotxades descotxam descotxant descotxar descotxara descotxaran descotxarem descotxaren descotxares descotxareu descotxaria descotxarien descotxaries descotxarà descotxaràs descotxaré descotxaríem descotxaríeu descotxassen descotxasses descotxassin descotxassis descotxat descotxats descotxau descotxava descotxaven descotxaves descotxe descotxem descotxen descotxes descotxessen descotxesses descotxessin descotxessis descotxeu descotxi descotxin descotxis descotxo descotxà descotxàrem descotxàreu descotxàs descotxàssem descotxàsseu descotxàssim descotxàssiu descotxàvem descotxàveu descotxés descotxéssem descotxésseu descotxéssim descotxéssiu descotxí occ sept val v
découvrir
Desabrigar algú traient-li la roba del damunt, especialment al llit.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
description

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ bal descric descriga descriguem descriguen descriguera descrigueren descrigueres descrigues descriguessen descriguesses descriguessin descriguessis descrigueu descrigui descriguin descriguis descrigué descriguérem descriguéreu descrigués descriguéssem descriguésseu descriguéssim descriguéssiu descriguí descrit descrita descrites descrits descriu descriuen descriuran descriure descriurem descriureu descriuria descriurien descriuries descriurà descriuràs descriuré descriuríem descriuríeu descrius descrivia descrivien descrivies descrivim descrivint descriviren descrivires descrivissin descrivissis descriviu descriví descrivíem descrivíeu descrivírem descrivíreu descrivís descrivíssim descrivíssiu occ val v
décrire
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

descurar /des.kuˈɾa/ /des.kuˈɾaɾ/ /dəs.kuˈɾa/ alg ant bal cent descur descura descurada descurades descuraia descuraien descuraies descuram descurant descurar descurara descuraran descurarem descuraren descurares descurareu descuraria descurarien descuraries descurariva descurariven descurarives descurarà descuraràs descuraré descuraríem descuraríeu descurarívem descuraríveu descurassen descurasses descurassin descurassis descurat descurats descurau descurava descuraven descuraves descuravi descuravo descure descureguem descureguessa descureguessen descureguesses descuregueu descuregués descureguéssom descureguéssou descurem descuren descures descuressa descuressen descuresses descuressi descuressin descuressis descureu descuri descurin descuris descuro descuros descurs descurà descuràiem descuràieu descuràrem descuràreu descuràs descuràssem descuràsseu descuràssim descuràssiu descuràvem descuràvets descuràveu descuràvom descurés descuréssem descurésseu descuréssim descuréssiu descurí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
négliger

desdejuni /dez.ðeˈd͡ʒu.ni/ /dez.ðeˈʒu.ni/ /dəz.dəˈʒu.ni/ n masc
petit déjeuner

desdenyar /dez.ðeˈɲa/ /dez.ðeˈɲaɾ/ /dəz.dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desdeny desdenya desdenyada desdenyades desdenyam desdenyant desdenyar desdenyara desdenyaran desdenyarem desdenyaren desdenyares desdenyareu desdenyaria desdenyarien desdenyaries desdenyarà desdenyaràs desdenyaré desdenyaríem desdenyaríeu desdenyassen desdenyasses desdenyassin desdenyassis desdenyat desdenyats desdenyau desdenyava desdenyaven desdenyaves desdenye desdenyem desdenyen desdenyes desdenyessen desdenyesses desdenyessin desdenyessis desdenyeu desdenyi desdenyin desdenyis desdenyo desdenyà desdenyàrem desdenyàreu desdenyàs desdenyàssem desdenyàsseu desdenyàssim desdenyàssiu desdenyàvem desdenyàveu desdenyés desdenyéssem desdenyésseu desdenyéssim desdenyéssiu desdenyí occ sept val v
dédaigner

desdenyosament /dez.ðeˌɲo.zaˈmen/ /dez.ðeˌɲo.zaˈment/ /dəz.dəˌɲo.zəˈmen/ /dəz.ðəˌɲo.zəˈmen/ /dəz.ðəˌɲo.zəˈment/ adv
dédaigneusement

desdibuixar /dez.ði.bujˈʃaɾ/ /dez.ði.βujˈʃa/ /dez.ði.βuˈʃa/ /dəz.di.βuˈʃa/ alg ant bal cent desdibuix desdibuixa desdibuixada desdibuixades desdibuixaia desdibuixaien desdibuixaies desdibuixam desdibuixant desdibuixar desdibuixara desdibuixaran desdibuixarem desdibuixaren desdibuixares desdibuixareu desdibuixaria desdibuixarien desdibuixaries desdibuixariva desdibuixariven desdibuixarives desdibuixarà desdibuixaràs desdibuixaré desdibuixaríem desdibuixaríeu desdibuixarívem desdibuixaríveu desdibuixassen desdibuixasses desdibuixassin desdibuixassis desdibuixat desdibuixats desdibuixau desdibuixava desdibuixaven desdibuixaves desdibuixavi desdibuixavo desdibuixe desdibuixeguem desdibuixeguessa desdibuixeguessen desdibuixeguesses desdibuixegueu desdibuixegués desdibuixeguéssom desdibuixeguéssou desdibuixem desdibuixen desdibuixes desdibuixessa desdibuixessen desdibuixesses desdibuixessi desdibuixessin desdibuixessis desdibuixeu desdibuixi desdibuixin desdibuixis desdibuixo desdibuixos desdibuixs desdibuixà desdibuixàiem desdibuixàieu desdibuixàrem desdibuixàreu desdibuixàs desdibuixàssem desdibuixàsseu desdibuixàssim desdibuixàssiu desdibuixàvem desdibuixàvets desdibuixàveu desdibuixàvom desdibuixés desdibuixéssem desdibuixésseu desdibuixéssim desdibuixéssiu desdibuixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
estomper

desdir /dezˈði/ /dezˈðiɾ/ /dəzˈdi/ bal desdeia desdeien desdeies desdeim desdeis desdic desdiem desdient desdieu desdiga desdigau desdiguem desdiguen desdiguera desdigueren desdigueres desdigues desdiguessen desdiguesses desdiguessin desdiguessis desdigueu desdigui desdiguin desdiguis desdigué desdiguérem desdiguéreu desdigués desdiguéssem desdiguésseu desdiguéssim desdiguéssiu desdiguí desdir desdiran desdirem desdireu desdiria desdirien desdiries desdirà desdiràs desdiré desdiríem desdiríeu desdis desdit desdita desdites desdits desdiu desdiuen desdius desdèiem desdèieu eiv nota 1 occ v.cent val v
dénier

desdramatitzar /dez.ðɾa.ma.tiˈd͡za/ /dez.ðɾa.ma.tiˈza/ /dez.ðɾa.ma.tiˈzaɾ/ /dəz.dɾə.mə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent desdramatitz desdramatitza desdramatitzada desdramatitzades desdramatitzaia desdramatitzaien desdramatitzaies desdramatitzam desdramatitzant desdramatitzar desdramatitzara desdramatitzaran desdramatitzarem desdramatitzaren desdramatitzares desdramatitzareu desdramatitzaria desdramatitzarien desdramatitzaries desdramatitzariva desdramatitzariven desdramatitzarives desdramatitzarà desdramatitzaràs desdramatitzaré desdramatitzaríem desdramatitzaríeu desdramatitzarívem desdramatitzaríveu desdramatitzassen desdramatitzasses desdramatitzassin desdramatitzassis desdramatitzat desdramatitzats desdramatitzau desdramatitzava desdramatitzaven desdramatitzaves desdramatitzavi desdramatitzavo desdramatitze desdramatitzeguem desdramatitzeguessa desdramatitzeguessen desdramatitzeguesses desdramatitzegueu desdramatitzegués desdramatitzeguéssom desdramatitzeguéssou desdramatitzem desdramatitzen desdramatitzes desdramatitzessa desdramatitzessen desdramatitzesses desdramatitzessi desdramatitzessin desdramatitzessis desdramatitzeu desdramatitzi desdramatitzin desdramatitzis desdramatitzo desdramatitzos desdramatitzs desdramatitzà desdramatitzàiem desdramatitzàieu desdramatitzàrem desdramatitzàreu desdramatitzàs desdramatitzàssem desdramatitzàsseu desdramatitzàssim desdramatitzàssiu desdramatitzàvem desdramatitzàvets desdramatitzàveu desdramatitzàvom desdramatitzés desdramatitzéssem desdramatitzésseu desdramatitzéssim desdramatitzéssiu desdramatitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
minimiser

deseixidament /de.zejˌʃi.ðaˈmen/ /de.zejˌʃi.ðaˈment/ /de.zeˌʃi.ðaˈmen/ /də.zəˌʃi.ðəˈmen/ /də.zəˌʃi.ðəˈment/ adv
adroitement

desembadocar /de.zem.ba.ðoˈka/ /de.zem.ba.ðoˈkaɾ/ /də.zəm.bə.ðuˈka/ alg ant bal cent desembadoc desembadoca desembadocada desembadocades desembadocaia desembadocaien desembadocaies desembadocam desembadocant desembadocar desembadocara desembadocaran desembadocarem desembadocaren desembadocares desembadocareu desembadocaria desembadocarien desembadocaries desembadocariva desembadocariven desembadocarives desembadocarà desembadocaràs desembadocaré desembadocaríem desembadocaríeu desembadocarívem desembadocaríveu desembadocassen desembadocasses desembadocassin desembadocassis desembadocat desembadocats desembadocau desembadocava desembadocaven desembadocaves desembadocavi desembadocavo desembadoco desembadocos desembadocà desembadocàiem desembadocàieu desembadocàrem desembadocàreu desembadocàs desembadocàssem desembadocàsseu desembadocàssim desembadocàssiu desembadocàvem desembadocàvets desembadocàveu desembadocàvom desembadoque desembadoqueguem desembadoqueguessa desembadoqueguessen desembadoqueguesses desembadoquegueu desembadoquegués desembadoqueguéssom desembadoqueguéssou desembadoquem desembadoquen desembadoques desembadoquessa desembadoquessen desembadoquesses desembadoquessi desembadoquessin desembadoquessis desembadoqueu desembadoqui desembadoquin desembadoquis desembadoqués desembadoquéssem desembadoquésseu desembadoquéssim desembadoquéssiu desembadoquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dégourdir

desembalar /de.zem.baˈɫa/ /de.zem.baˈɫaɾ/ /də.zəm.bəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desembal desembala desembalada desembalades desembalam desembalant desembalar desembalara desembalaran desembalarem desembalaren desembalares desembalareu desembalaria desembalarien desembalaries desembalarà desembalaràs desembalaré desembalaríem desembalaríeu desembalassen desembalasses desembalassin desembalassis desembalat desembalats desembalau desembalava desembalaven desembalaves desembale desembalem desembalen desembales desembalessen desembalesses desembalessin desembalessis desembaleu desembali desembalin desembalis desembalo desembalà desembalàrem desembalàreu desembalàs desembalàssem desembalàsseu desembalàssim desembalàssiu desembalàvem desembalàveu desembalés desembaléssem desembalésseu desembaléssim desembaléssiu desembalí occ sept val v
déballer

desembarcar /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ alg ant bal cent desembarc desembarca desembarcada desembarcades desembarcaia desembarcaien desembarcaies desembarcam desembarcant desembarcar desembarcara desembarcaran desembarcarem desembarcaren desembarcares desembarcareu desembarcaria desembarcarien desembarcaries desembarcariva desembarcariven desembarcarives desembarcarà desembarcaràs desembarcaré desembarcaríem desembarcaríeu desembarcarívem desembarcaríveu desembarcassen desembarcasses desembarcassin desembarcassis desembarcat desembarcats desembarcau desembarcava desembarcaven desembarcaves desembarcavi desembarcavo desembarco desembarcos desembarcà desembarcàiem desembarcàieu desembarcàrem desembarcàreu desembarcàs desembarcàssem desembarcàsseu desembarcàssim desembarcàssiu desembarcàvem desembarcàvets desembarcàveu desembarcàvom desembarque desembarqueguem desembarqueguessa desembarqueguessen desembarqueguesses desembarquegueu desembarquegués desembarqueguéssom desembarqueguéssou desembarquem desembarquen desembarques desembarquessa desembarquessen desembarquesses desembarquessi desembarquessin desembarquessis desembarqueu desembarqui desembarquin desembarquis desembarqués desembarquéssem desembarquésseu desembarquéssim desembarquéssiu desembarquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
débarquer

desembeinar /de.zem.bejˈna/ /de.zem.bejˈnaɾ/ alg ant bal cent desembeina desembeinada desembeinades desembeinaia desembeinaien desembeinaies desembeinam desembeinant desembeinar desembeinara desembeinaran desembeinarem desembeinaren desembeinares desembeinareu desembeinaria desembeinarien desembeinaries desembeinariva desembeinariven desembeinarives desembeinarà desembeinaràs desembeinaré desembeinaríem desembeinaríeu desembeinarívem desembeinaríveu desembeinassen desembeinasses desembeinassin desembeinassis desembeinat desembeinats desembeinau desembeinava desembeinaven desembeinaves desembeinavi desembeinavo desembeine desembeineguem desembeineguessa desembeineguessen desembeineguesses desembeinegueu desembeinegués desembeineguéssom desembeineguéssou desembeinem desembeinen desembeines desembeinessa desembeinessen desembeinesses desembeinessi desembeinessin desembeinessis desembeineu desembeini desembeinin desembeinis desembeino desembeinos desembeinà desembeinàiem desembeinàieu desembeinàrem desembeinàreu desembeinàs desembeinàssem desembeinàsseu desembeinàssim desembeinàssiu desembeinàvem desembeinàvets desembeinàveu desembeinàvom desembeinés desembeinéssem desembeinésseu desembeinéssim desembeinéssiu desembeiní desembeín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dégainer

desembocar /de.zem.boˈka/ /de.zem.boˈkaɾ/ /də.zəm.boˈka/ /də.zəm.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desemboc desemboca desembocada desembocades desembocam desembocant desembocar desembocara desembocaran desembocarem desembocaren desembocares desembocareu desembocaria desembocarien desembocaries desembocarà desembocaràs desembocaré desembocaríem desembocaríeu desembocassen desembocasses desembocassin desembocassis desembocat desembocats desembocau desembocava desembocaven desembocaves desemboco desembocà desembocàrem desembocàreu desembocàs desembocàssem desembocàsseu desembocàssim desembocàssiu desembocàvem desembocàveu desemboque desemboquem desemboquen desemboques desemboquessen desemboquesses desemboquessin desemboquessis desemboqueu desemboqui desemboquin desemboquis desemboqués desemboquéssem desemboquésseu desemboquéssim desemboquéssiu desemboquí occ sept val v
déboucher

desembolicar /de.zem.bo.ɫiˈka/ /de.zem.bo.ɫiˈkaɾ/ /də.zəm.bo.ɫiˈka/ /də.zəm.bu.ɫiˈka/ alg ant bal cent desembolic desembolica desembolicada desembolicades desembolicaia desembolicaien desembolicaies desembolicam desembolicant desembolicar desembolicara desembolicaran desembolicarem desembolicaren desembolicares desembolicareu desembolicaria desembolicarien desembolicaries desembolicariva desembolicariven desembolicarives desembolicarà desembolicaràs desembolicaré desembolicaríem desembolicaríeu desembolicarívem desembolicaríveu desembolicassen desembolicasses desembolicassin desembolicassis desembolicat desembolicats desembolicau desembolicava desembolicaven desembolicaves desembolicavi desembolicavo desembolico desembolicos desembolicà desembolicàiem desembolicàieu desembolicàrem desembolicàreu desembolicàs desembolicàssem desembolicàsseu desembolicàssim desembolicàssiu desembolicàvem desembolicàvets desembolicàveu desembolicàvom desembolique desemboliqueguem desemboliqueguessa desemboliqueguessen desemboliqueguesses desemboliquegueu desemboliquegués desemboliqueguéssom desemboliqueguéssou desemboliquem desemboliquen desemboliques desemboliquessa desemboliquessen desemboliquesses desemboliquessi desemboliquessin desemboliquessis desemboliqueu desemboliqui desemboliquin desemboliquis desemboliqués desemboliquéssem desemboliquésseu desemboliquéssim desemboliquéssiu desemboliquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déballer
Treure un embolcall
démêler
Desfer un embolic entre fils o cabells.
éclaircir
Resoldre l'escriptor la trama de la novel·la que està creant.

desemborsar /dez.em.borˈsa/ /dez.em.boɾˈsaɾ/ /dəz.əm.burˈsa/ alg ant bal cent desembors desemborsa desemborsada desemborsades desemborsaia desemborsaien desemborsaies desemborsam desemborsant desemborsar desemborsara desemborsaran desemborsarem desemborsaren desemborsares desemborsareu desemborsaria desemborsarien desemborsaries desemborsariva desemborsariven desemborsarives desemborsarà desemborsaràs desemborsaré desemborsaríem desemborsaríeu desemborsarívem desemborsaríveu desemborsassen desemborsasses desemborsassin desemborsassis desemborsat desemborsats desemborsau desemborsava desemborsaven desemborsaves desemborsavi desemborsavo desemborse desemborseguem desemborseguessa desemborseguessen desemborseguesses desemborsegueu desemborsegués desemborseguéssom desemborseguéssou desemborsem desemborsen desemborses desemborsessa desemborsessen desemborsesses desemborsessi desemborsessin desemborsessis desemborseu desemborsi desemborsin desemborsis desemborso desemborsos desemborss desemborsà desemborsàiem desemborsàieu desemborsàrem desemborsàreu desemborsàs desemborsàssem desemborsàsseu desemborsàssim desemborsàssiu desemborsàvem desemborsàvets desemborsàveu desemborsàvom desemborsés desemborséssem desemborsésseu desemborséssim desemborséssiu desemborsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
débourser

desemboscar /de.zem.bosˈka/ /de.zem.bosˈkaɾ/ /də.zəm.bosˈka/ /də.zəm.busˈka/ desembosca desemboscada desemboscades desemboscant desemboscar desemboscaran desemboscarem desemboscaren desemboscares desemboscareu desemboscaria desemboscarien desemboscaries desemboscarà desemboscaràs desemboscaré desemboscaríem desemboscaríeu desemboscat desemboscats desemboscava desemboscaven desemboscaves desembosco desemboscà desemboscàrem desemboscàreu desemboscàvem desemboscàveu desembosque desembosquem desembosquen desembosques desembosquessen desembosquesses desembosquessin desembosquessis desembosqueu desembosqui desembosquin desembosquis desembosqués desembosquéssem desembosquésseu desembosquéssim desembosquéssiu desembosquí occ sept v
débusquer
Treure els productes d’un bosc fins a un camí per transportar-los.

desembragar /de.zem.bɾaˈɣa/ /de.zem.bɾaˈɣaɾ/ /də.zəm.bɾəˈɣa/ alg bal desembrag desembraga desembragada desembragades desembragam desembragant desembragar desembragara desembragaran desembragarem desembragaren desembragares desembragareu desembragaria desembragarien desembragaries desembragarà desembragaràs desembragaré desembragaríem desembragaríeu desembragassen desembragasses desembragassin desembragassis desembragat desembragats desembragau desembragava desembragaven desembragaves desembrago desembrague desembraguem desembraguen desembragues desembraguessen desembraguesses desembraguessin desembraguessis desembragueu desembragui desembraguin desembraguis desembragués desembraguéssem desembraguésseu desembraguéssim desembraguéssiu desembraguí desembragà desembragàrem desembragàreu desembragàs desembragàssem desembragàsseu desembragàssim desembragàssiu desembragàvem desembragàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
débrayer

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
décembre
Dotzè mes de l'any.

desembrollar /de.zem.bɾoˈʎa/ /de.zem.bɾoˈʎaɾ/ /də.zəm.bɾoˈʎa/ /də.zəm.bɾuˈʎa/ alg ant bal cent desembroll desembrolla desembrollada desembrollades desembrollaia desembrollaien desembrollaies desembrollam desembrollant desembrollar desembrollara desembrollaran desembrollarem desembrollaren desembrollares desembrollareu desembrollaria desembrollarien desembrollaries desembrollariva desembrollariven desembrollarives desembrollarà desembrollaràs desembrollaré desembrollaríem desembrollaríeu desembrollarívem desembrollaríveu desembrollassen desembrollasses desembrollassin desembrollassis desembrollat desembrollats desembrollau desembrollava desembrollaven desembrollaves desembrollavi desembrollavo desembrolle desembrolleguem desembrolleguessa desembrolleguessen desembrolleguesses desembrollegueu desembrollegués desembrolleguéssom desembrolleguéssou desembrollem desembrollen desembrolles desembrollessa desembrollessen desembrollesses desembrollessi desembrollessin desembrollessis desembrolleu desembrolli desembrollin desembrollis desembrollo desembrollos desembrolls desembrollà desembrollàiem desembrollàieu desembrollàrem desembrollàreu desembrollàs desembrollàssem desembrollàsseu desembrollàssim desembrollàssiu desembrollàvem desembrollàvets desembrollàveu desembrollàvom desembrollés desembrolléssem desembrollésseu desembrolléssim desembrolléssiu desembrollí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
débrouiller

desembruixar /de.zem.bɾujˈʃa/ /de.zem.bɾujˈʃaɾ/ /de.zem.bɾuˈʃa/ /də.zəm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent desembruix desembruixa desembruixada desembruixades desembruixaia desembruixaien desembruixaies desembruixam desembruixant desembruixar desembruixara desembruixaran desembruixarem desembruixaren desembruixares desembruixareu desembruixaria desembruixarien desembruixaries desembruixariva desembruixariven desembruixarives desembruixarà desembruixaràs desembruixaré desembruixaríem desembruixaríeu desembruixarívem desembruixaríveu desembruixassen desembruixasses desembruixassin desembruixassis desembruixat desembruixats desembruixau desembruixava desembruixaven desembruixaves desembruixavi desembruixavo desembruixe desembruixeguem desembruixeguessa desembruixeguessen desembruixeguesses desembruixegueu desembruixegués desembruixeguéssom desembruixeguéssou desembruixem desembruixen desembruixes desembruixessa desembruixessen desembruixesses desembruixessi desembruixessin desembruixessis desembruixeu desembruixi desembruixin desembruixis desembruixo desembruixos desembruixs desembruixà desembruixàiem desembruixàieu desembruixàrem desembruixàreu desembruixàs desembruixàssem desembruixàsseu desembruixàssim desembruixàssiu desembruixàvem desembruixàvets desembruixàveu desembruixàvom desembruixés desembruixéssem desembruixésseu desembruixéssim desembruixéssiu desembruixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désensorceler

desembutxacar /de.zem.bu.t͡ʃaˈka/ /de.zem.bu.t͡ʃaˈkaɾ/ /də.zəm.bu.t͡ʃəˈka/ alg ant bal cent desembutxac desembutxaca desembutxacada desembutxacades desembutxacaia desembutxacaien desembutxacaies desembutxacam desembutxacant desembutxacar desembutxacara desembutxacaran desembutxacarem desembutxacaren desembutxacares desembutxacareu desembutxacaria desembutxacarien desembutxacaries desembutxacariva desembutxacariven desembutxacarives desembutxacarà desembutxacaràs desembutxacaré desembutxacaríem desembutxacaríeu desembutxacarívem desembutxacaríveu desembutxacassen desembutxacasses desembutxacassin desembutxacassis desembutxacat desembutxacats desembutxacau desembutxacava desembutxacaven desembutxacaves desembutxacavi desembutxacavo desembutxaco desembutxacos desembutxacà desembutxacàiem desembutxacàieu desembutxacàrem desembutxacàreu desembutxacàs desembutxacàssem desembutxacàsseu desembutxacàssim desembutxacàssiu desembutxacàvem desembutxacàvets desembutxacàveu desembutxacàvom desembutxaque desembutxaqueguem desembutxaqueguessa desembutxaqueguessen desembutxaqueguesses desembutxaquegueu desembutxaquegués desembutxaqueguéssom desembutxaqueguéssou desembutxaquem desembutxaquen desembutxaques desembutxaquessa desembutxaquessen desembutxaquesses desembutxaquessi desembutxaquessin desembutxaquessis desembutxaqueu desembutxaqui desembutxaquin desembutxaquis desembutxaqués desembutxaquéssem desembutxaquésseu desembutxaquéssim desembutxaquéssiu desembutxaquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
débourser

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ alg ant bal cent desemmascar desemmascara desemmascarada desemmascarades desemmascaraia desemmascaraien desemmascaraies desemmascaram desemmascarant desemmascarar desemmascarara desemmascararan desemmascararem desemmascararen desemmascarares desemmascarareu desemmascararia desemmascararien desemmascararies desemmascarariva desemmascarariven desemmascararives desemmascararà desemmascararàs desemmascararé desemmascararíem desemmascararíeu desemmascararívem desemmascararíveu desemmascarassen desemmascarasses desemmascarassin desemmascarassis desemmascarat desemmascarats desemmascarau desemmascarava desemmascaraven desemmascaraves desemmascaravi desemmascaravo desemmascare desemmascareguem desemmascareguessa desemmascareguessen desemmascareguesses desemmascaregueu desemmascaregués desemmascareguéssom desemmascareguéssou desemmascarem desemmascaren desemmascares desemmascaressa desemmascaressen desemmascaresses desemmascaressi desemmascaressin desemmascaressis desemmascareu desemmascari desemmascarin desemmascaris desemmascaro desemmascaros desemmascars desemmascarà desemmascaràiem desemmascaràieu desemmascaràrem desemmascaràreu desemmascaràs desemmascaràssem desemmascaràsseu desemmascaràssim desemmascaràssiu desemmascaràvem desemmascaràvets desemmascaràveu desemmascaràvom desemmascarés desemmascaréssem desemmascarésseu desemmascaréssim desemmascaréssiu desemmascarí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
démasquer
Treure la màscara.
Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desemmotllar /de.zem.moɫˈɫa/ /de.zem.moɫˈɫaɾ/ /de.zem.moʎˈʎa/ /də.zəm.moɫˈɫa/ /də.zəm.muɫˈɫa/ alg ant bal cent desemmotll desemmotlla desemmotllada desemmotllades desemmotllaia desemmotllaien desemmotllaies desemmotllam desemmotllant desemmotllar desemmotllara desemmotllaran desemmotllarem desemmotllaren desemmotllares desemmotllareu desemmotllaria desemmotllarien desemmotllaries desemmotllariva desemmotllariven desemmotllarives desemmotllarà desemmotllaràs desemmotllaré desemmotllaríem desemmotllaríeu desemmotllarívem desemmotllaríveu desemmotllassen desemmotllasses desemmotllassin desemmotllassis desemmotllat desemmotllats desemmotllau desemmotllava desemmotllaven desemmotllaves desemmotllavi desemmotllavo desemmotlle desemmotlleguem desemmotlleguessa desemmotlleguessen desemmotlleguesses desemmotllegueu desemmotllegués desemmotlleguéssom desemmotlleguéssou desemmotllem desemmotllen desemmotlles desemmotllessa desemmotllessen desemmotllesses desemmotllessi desemmotllessin desemmotllessis desemmotlleu desemmotlli desemmotllin desemmotllis desemmotllo desemmotllos desemmotlls desemmotllà desemmotllàiem desemmotllàieu desemmotllàrem desemmotllàreu desemmotllàs desemmotllàssem desemmotllàsseu desemmotllàssim desemmotllàssiu desemmotllàvem desemmotllàvets desemmotllàveu desemmotllàvom desemmotllés desemmotlléssem desemmotllésseu desemmotlléssim desemmotlléssiu desemmotllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
démouler

desempallegar-se /de.zem.pa.ʎeˈɣaɾ.se/ /də.zəm.pə.ʎə.ɣərˈsə/ /də.zəm.pə.ʎəˈɣaɾ.sə/ alg bal desempalleg desempallega desempallegada desempallegades desempallegam desempallegant desempallegar desempallegara desempallegaran desempallegarem desempallegaren desempallegares desempallegareu desempallegaria desempallegarien desempallegaries desempallegarà desempallegaràs desempallegaré desempallegaríem desempallegaríeu desempallegassen desempallegasses desempallegassin desempallegassis desempallegat desempallegats desempallegau desempallegava desempallegaven desempallegaves desempallego desempallegue desempalleguem desempalleguen desempallegues desempalleguessen desempalleguesses desempalleguessin desempalleguessis desempallegueu desempallegui desempalleguin desempalleguis desempallegués desempalleguéssem desempalleguésseu desempalleguéssim desempalleguéssiu desempalleguí desempallegà desempallegàrem desempallegàreu desempallegàs desempallegàssem desempallegàsseu desempallegàssim desempallegàssiu desempallegàvem desempallegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
débarrasser

desemparament n masc
délaissement

desempenyorar /de.zem.pe.ɲoˈɾa/ /de.zem.pe.ɲoˈɾaɾ/ /də.zəm.pə.ɲoˈɾa/ /də.zəm.pə.ɲuˈɾa/ alg ant bal cent desempenyor desempenyora desempenyorada desempenyorades desempenyoraia desempenyoraien desempenyoraies desempenyoram desempenyorant desempenyorar desempenyorara desempenyoraran desempenyorarem desempenyoraren desempenyorares desempenyorareu desempenyoraria desempenyorarien desempenyoraries desempenyorariva desempenyorariven desempenyorarives desempenyorarà desempenyoraràs desempenyoraré desempenyoraríem desempenyoraríeu desempenyorarívem desempenyoraríveu desempenyorassen desempenyorasses desempenyorassin desempenyorassis desempenyorat desempenyorats desempenyorau desempenyorava desempenyoraven desempenyoraves desempenyoravi desempenyoravo desempenyore desempenyoreguem desempenyoreguessa desempenyoreguessen desempenyoreguesses desempenyoregueu desempenyoregués desempenyoreguéssom desempenyoreguéssou desempenyorem desempenyoren desempenyores desempenyoressa desempenyoressen desempenyoresses desempenyoressi desempenyoressin desempenyoressis desempenyoreu desempenyori desempenyorin desempenyoris desempenyoro desempenyoros desempenyors desempenyorà desempenyoràiem desempenyoràieu desempenyoràrem desempenyoràreu desempenyoràs desempenyoràssem desempenyoràsseu desempenyoràssim desempenyoràssiu desempenyoràvem desempenyoràvets desempenyoràveu desempenyoràvom desempenyorés desempenyoréssem desempenyorésseu desempenyoréssim desempenyoréssiu desempenyorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
racheter

desempipar /dez.em.piˈpa/ /dez.em.piˈpaɾ/ /dəz.əm.piˈpa/ alg ant bal cent desempip desempipa desempipada desempipades desempipaia desempipaien desempipaies desempipam desempipant desempipar desempipara desempiparan desempiparem desempiparen desempipares desempipareu desempiparia desempiparien desempiparies desempipariva desempipariven desempiparives desempiparà desempiparàs desempiparé desempiparíem desempiparíeu desempiparívem desempiparíveu desempipassen desempipasses desempipassin desempipassis desempipat desempipats desempipau desempipava desempipaven desempipaves desempipavi desempipavo desempipe desempipeguem desempipeguessa desempipeguessen desempipeguesses desempipegueu desempipegués desempipeguéssom desempipeguéssou desempipem desempipen desempipes desempipessa desempipessen desempipesses desempipessi desempipessin desempipessis desempipeu desempipi desempipin desempipis desempipo desempipos desempips desempipà desempipàiem desempipàieu desempipàrem desempipàreu desempipàs desempipàssem desempipàsseu desempipàssim desempipàssiu desempipàvem desempipàvets desempipàveu desempipàvom desempipés desempipéssem desempipésseu desempipéssim desempipéssiu desempipí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
s'apaiser

desena /deˈze.na/ /dəˈzə.nə/ /dəˈzɛ.nə/ n fem
dizaine

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ alg ant bal cent desencadena desencadenada desencadenades desencadenaia desencadenaien desencadenaies desencadenam desencadenant desencadenar desencadenara desencadenaran desencadenarem desencadenaren desencadenares desencadenareu desencadenaria desencadenarien desencadenaries desencadenariva desencadenariven desencadenarives desencadenarà desencadenaràs desencadenaré desencadenaríem desencadenaríeu desencadenarívem desencadenaríveu desencadenassen desencadenasses desencadenassin desencadenassis desencadenat desencadenats desencadenau desencadenava desencadenaven desencadenaves desencadenavi desencadenavo desencadene desencadeneguem desencadeneguessa desencadeneguessen desencadeneguesses desencadenegueu desencadenegués desencadeneguéssom desencadeneguéssou desencadenem desencadenen desencadenes desencadenessa desencadenessen desencadenesses desencadenessi desencadenessin desencadenessis desencadeneu desencadeni desencadenin desencadenis desencadeno desencadenos desencadenà desencadenàiem desencadenàieu desencadenàrem desencadenàreu desencadenàs desencadenàssem desencadenàsseu desencadenàssim desencadenàssiu desencadenàvem desencadenàvets desencadenàveu desencadenàvom desencadenés desencadenéssem desencadenésseu desencadenéssim desencadenéssiu desencadení desencadèn eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déchaîner
Treure les cadenes.
Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desencaix /de.zeŋˈkajʃ/ /də.zəŋˈkaʃ/ n masc
débôitement

desencaixament /de.zeŋ.kaj.ʃaˈmen/ /de.zeŋ.kaj.ʃaˈment/ /də.zəŋ.kə.ʃəˈmen/ /də.zəŋ.kə.ʃəˈment/ n masc
débôitement

desencaixar /de.zeŋ.kajˈʃa/ /de.zeŋ.kajˈʃaɾ/ /de.zeŋ.kaˈʃa/ /də.zəŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent desencaix desencaixa desencaixada desencaixades desencaixaia desencaixaien desencaixaies desencaixam desencaixant desencaixar desencaixara desencaixaran desencaixarem desencaixaren desencaixares desencaixareu desencaixaria desencaixarien desencaixaries desencaixariva desencaixariven desencaixarives desencaixarà desencaixaràs desencaixaré desencaixaríem desencaixaríeu desencaixarívem desencaixaríveu desencaixassen desencaixasses desencaixassin desencaixassis desencaixat desencaixats desencaixau desencaixava desencaixaven desencaixaves desencaixavi desencaixavo desencaixe desencaixeguem desencaixeguessa desencaixeguessen desencaixeguesses desencaixegueu desencaixegués desencaixeguéssom desencaixeguéssou desencaixem desencaixen desencaixes desencaixessa desencaixessen desencaixesses desencaixessi desencaixessin desencaixessis desencaixeu desencaixi desencaixin desencaixis desencaixo desencaixos desencaixs desencaixà desencaixàiem desencaixàieu desencaixàrem desencaixàreu desencaixàs desencaixàssem desencaixàsseu desencaixàssim desencaixàssiu desencaixàvem desencaixàvets desencaixàveu desencaixàvom desencaixés desencaixéssem desencaixésseu desencaixéssim desencaixéssiu desencaixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déboîter

desencaixonar /de.zeŋ.ka.ʃoˈna/ /de.zeŋ.kaj.ʃoˈna/ /de.zeŋ.kaj.ʃoˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ʃoˈna/ /də.zəŋ.kə.ʃuˈna/ alg ant bal cent desencaixon desencaixona desencaixonada desencaixonades desencaixonaia desencaixonaien desencaixonaies desencaixonam desencaixonant desencaixonar desencaixonara desencaixonaran desencaixonarem desencaixonaren desencaixonares desencaixonareu desencaixonaria desencaixonarien desencaixonaries desencaixonariva desencaixonariven desencaixonarives desencaixonarà desencaixonaràs desencaixonaré desencaixonaríem desencaixonaríeu desencaixonarívem desencaixonaríveu desencaixonassen desencaixonasses desencaixonassin desencaixonassis desencaixonat desencaixonats desencaixonau desencaixonava desencaixonaven desencaixonaves desencaixonavi desencaixonavo desencaixone desencaixoneguem desencaixoneguessa desencaixoneguessen desencaixoneguesses desencaixonegueu desencaixonegués desencaixoneguéssom desencaixoneguéssou desencaixonem desencaixonen desencaixones desencaixonessa desencaixonessen desencaixonesses desencaixonessi desencaixonessin desencaixonessis desencaixoneu desencaixoni desencaixonin desencaixonis desencaixono desencaixonos desencaixons desencaixonà desencaixonàiem desencaixonàieu desencaixonàrem desencaixonàreu desencaixonàs desencaixonàssem desencaixonàsseu desencaixonàssim desencaixonàssiu desencaixonàvem desencaixonàvets desencaixonàveu desencaixonàvom desencaixonés desencaixonéssem desencaixonésseu desencaixonéssim desencaixonéssiu desencaixoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tirer

desencarir /de.zeŋ.kaˈɾi/ /de.zeŋ.kaˈɾiɾ/ /də.zəŋ.kəˈɾi/ alg ant bal centr desencareix desencareixa desencareixen desencareixes desencareixi desencareixin desencareixis desencareixo desencareixs desencaresc desencaresca desencaresquen desencaresques desencaresqui desencaresquin desencaresquis desencaria desencarida desencarides desencarien desencaries desencariguem desencariguera desencarigueren desencarigueres desencariguessen desencariguesses desencariguessin desencariguessis desencarigueu desencarigueva desencarigueven desencarigueves desencarigué desencariguérem desencariguéreu desencarigués desencariguéssem desencariguésseu desencariguéssim desencariguéssiu desencariguévem desencariguéveu desencarim desencarint desencarir desencarira desencariran desencarirem desencariren desencarires desencarireu desencariria desencaririen desencariries desencaririva desencaririven desencaririves desencarirà desencariràs desencariré desencariríem desencariríeu desencarirívem desencariríveu desencarisc desencarisca desencarisco desencariscos desencarisquem desencarisquen desencarisques desencarisqueu desencarissa desencarissen desencarisses desencarissi desencarissin desencarissis desencarist desencarit desencarits desencariu desencariva desencariven desencarives desencarix desencarixa desencarixen desencarixes desencarixi desencarixin desencarixis desencarixo desencarixos desencarí desencaríem desencaríets desencaríeu desencarírem desencaríreu desencarís desencaríscon desencaríssem desencarísseu desencaríssim desencaríssiu desencaríssom desencaríssou desencarívem desencaríveu desencaríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
baisser le prix

desencastar /de.zeŋ.kasˈta/ /de.zeŋ.kasˈtaɾ/ /də.zəŋ.kəsˈta/ alg ant bal cent desencast desencasta desencastada desencastades desencastaia desencastaien desencastaies desencastam desencastant desencastar desencastara desencastaran desencastarem desencastaren desencastares desencastareu desencastaria desencastarien desencastaries desencastariva desencastariven desencastarives desencastarà desencastaràs desencastaré desencastaríem desencastaríeu desencastarívem desencastaríveu desencastassen desencastasses desencastassin desencastassis desencastat desencastats desencastau desencastava desencastaven desencastaves desencastavi desencastavo desencaste desencasteguem desencasteguessa desencasteguessen desencasteguesses desencastegueu desencastegués desencasteguéssom desencasteguéssou desencastem desencasten desencastes desencastessa desencastessen desencastesses desencastessi desencastessin desencastessis desencasteu desencasti desencastin desencastis desencasto desencastos desencasts desencastà desencastàiem desencastàieu desencastàrem desencastàreu desencastàs desencastàssem desencastàsseu desencastàssim desencastàssiu desencastàvem desencastàvets desencastàveu desencastàvom desencastés desencastéssem desencastésseu desencastéssim desencastéssiu desencastí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décoller

desencauar /de.zeŋ.kaˈwa/ /de.zeŋ.kaˈwaɾ/ /də.zəŋ.kəˈwa/ alg ant bal cent desencau desencaua desencauada desencauades desencauaia desencauaien desencauaies desencauam desencauant desencauar desencauara desencauaran desencauarem desencauaren desencauares desencauareu desencauaria desencauarien desencauaries desencauariva desencauariven desencauarives desencauarà desencauaràs desencauaré desencauaríem desencauaríeu desencauarívem desencauaríveu desencauassen desencauasses desencauassin desencauassis desencauat desencauats desencauau desencauava desencauaven desencauaves desencauavi desencauavo desencaue desencaueguem desencaueguessa desencaueguessen desencaueguesses desencauegueu desencauegués desencaueguéssom desencaueguéssou desencauem desencauen desencaues desencauessa desencauessen desencauesses desencauessi desencauessin desencauessis desencaueu desencaui desencauin desencauis desencauo desencauos desencaus desencauà desencauàiem desencauàieu desencauàrem desencauàreu desencauàs desencauàssem desencauàsseu desencauàssim desencauàssiu desencauàvem desencauàvets desencauàveu desencauàvom desencaués desencauéssem desencauésseu desencauéssim desencauéssiu desencauí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sortir

desencebar /de.zen.seˈbaɾ/ /de.zen.seˈβa/ /də.zən.səˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desenceb desenceba desencebada desencebades desencebam desencebant desencebar desencebara desencebaran desencebarem desencebaren desencebares desencebareu desencebaria desencebarien desencebaries desencebarà desencebaràs desencebaré desencebaríem desencebaríeu desencebassen desencebasses desencebassin desencebassis desencebat desencebats desencebau desencebava desencebaven desencebaves desencebe desencebem desenceben desencebes desencebessen desencebesses desencebessin desencebessis desencebeu desencebi desencebin desencebis desencebo desencebà desencebàrem desencebàreu desencebàs desencebàssem desencebàsseu desencebàssim desencebàssiu desencebàvem desencebàveu desencebés desencebéssem desencebésseu desencebéssim desencebéssiu desencebí occ sept val v
ôter

desencolar /de.zeŋ.koˈɫa/ /de.zeŋ.koˈɫaɾ/ /də.zəŋ.koˈɫa/ /də.zəŋ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. desencola desencolada desencolades desencolant desencolar desencolara desencolaran desencolarem desencolaren desencolares desencolareu desencolaria desencolarien desencolaries desencolarà desencolaràs desencolaré desencolaríem desencolaríeu desencolassen desencolasses desencolat desencolats desencolava desencolaven desencolaves desencole desencolem desencolen desencoles desencolessen desencolesses desencolessin desencolessis desencoleu desencoli desencolin desencolis desencolo desencolà desencolàrem desencolàreu desencolàssem desencolàsseu desencolàvem desencolàveu desencolés desencoléssem desencolésseu desencoléssim desencoléssiu desencolí occ sept val val (1) v
décoller

desencordar /de.zeŋ.korˈða/ /de.zeŋ.koɾˈða/ /de.zeŋ.koɾˈðaɾ/ /də.zəŋ.koɾˈða/ /də.zəŋ.kurˈda/ /də.zəŋ.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desencord desencorda desencordada desencordades desencordam desencordant desencordar desencordara desencordaran desencordarem desencordaren desencordares desencordareu desencordaria desencordarien desencordaries desencordarà desencordaràs desencordaré desencordaríem desencordaríeu desencordassen desencordasses desencordassin desencordassis desencordat desencordats desencordau desencordava desencordaven desencordaves desencorde desencordem desencorden desencordes desencordessen desencordesses desencordessin desencordessis desencordeu desencordi desencordin desencordis desencordo desencordà desencordàrem desencordàreu desencordàs desencordàssem desencordàsseu desencordàssim desencordàssiu desencordàvem desencordàveu desencordés desencordéssem desencordésseu desencordéssim desencordéssiu desencordí occ sept val v
décorder

desencotxar /de.zeŋ.koˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.koˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.koˈt͡ʃa/ /də.zəŋ.kuˈt͡ʃa/ alg ant bal cent desencotx desencotxa desencotxada desencotxades desencotxaia desencotxaien desencotxaies desencotxam desencotxant desencotxar desencotxara desencotxaran desencotxarem desencotxaren desencotxares desencotxareu desencotxaria desencotxarien desencotxaries desencotxariva desencotxariven desencotxarives desencotxarà desencotxaràs desencotxaré desencotxaríem desencotxaríeu desencotxarívem desencotxaríveu desencotxassen desencotxasses desencotxassin desencotxassis desencotxat desencotxats desencotxau desencotxava desencotxaven desencotxaves desencotxavi desencotxavo desencotxe desencotxeguem desencotxeguessa desencotxeguessen desencotxeguesses desencotxegueu desencotxegués desencotxeguéssom desencotxeguéssou desencotxem desencotxen desencotxes desencotxessa desencotxessen desencotxesses desencotxessi desencotxessin desencotxessis desencotxeu desencotxi desencotxin desencotxis desencotxo desencotxos desencotxs desencotxà desencotxàiem desencotxàieu desencotxàrem desencotxàreu desencotxàs desencotxàssem desencotxàsseu desencotxàssim desencotxàssiu desencotxàvem desencotxàvets desencotxàveu desencotxàvom desencotxés desencotxéssem desencotxésseu desencotxéssim desencotxéssiu desencotxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
descendre

desencrostar /de.zeŋ.kɾosˈta/ /de.zeŋ.kɾosˈtaɾ/ /də.zəŋ.kɾosˈta/ /də.zəŋ.kɾusˈta/ desencrosta desencrostada desencrostades desencrostant desencrostar desencrostaran desencrostarem desencrostaren desencrostares desencrostareu desencrostaria desencrostarien desencrostaries desencrostarà desencrostaràs desencrostaré desencrostaríem desencrostaríeu desencrostat desencrostats desencrostava desencrostaven desencrostaves desencrostem desencrosten desencrostes desencrostessen desencrostesses desencrostessin desencrostessis desencrosteu desencrosti desencrostin desencrostis desencrosto desencrostà desencrostàrem desencrostàreu desencrostàvem desencrostàveu desencrostés desencrostéssem desencrostésseu desencrostéssim desencrostéssiu desencrostí sept v
écroûter

desendeutar /de.zen.dewˈta/ /de.zen.dewˈtaɾ/ /də.zən.dəwˈta/ alg ant bal cent desendeut desendeuta desendeutada desendeutades desendeutaia desendeutaien desendeutaies desendeutam desendeutant desendeutar desendeutara desendeutaran desendeutarem desendeutaren desendeutares desendeutareu desendeutaria desendeutarien desendeutaries desendeutariva desendeutariven desendeutarives desendeutarà desendeutaràs desendeutaré desendeutaríem desendeutaríeu desendeutarívem desendeutaríveu desendeutassen desendeutasses desendeutassin desendeutassis desendeutat desendeutats desendeutau desendeutava desendeutaven desendeutaves desendeutavi desendeutavo desendeute desendeuteguem desendeuteguessa desendeuteguessen desendeuteguesses desendeutegueu desendeutegués desendeuteguéssom desendeuteguéssou desendeutem desendeuten desendeutes desendeutessa desendeutessen desendeutesses desendeutessi desendeutessin desendeutessis desendeuteu desendeuti desendeutin desendeutis desendeuto desendeutos desendeuts desendeutà desendeutàiem desendeutàieu desendeutàrem desendeutàreu desendeutàs desendeutàssem desendeutàsseu desendeutàssim desendeutàssiu desendeutàvem desendeutàvets desendeutàveu desendeutàvom desendeutés desendeutéssem desendeutésseu desendeutéssim desendeutéssiu desendeutí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dégager

desendimoniar /de.zen.di.mo.niˈa/ /de.zen.di.mo.niˈaɾ/ /də.zən.di.mo.niˈa/ /də.zən.di.mu.niˈa/ alg bal desendimonia desendimoniada desendimoniades desendimoniam desendimoniant desendimoniar desendimoniara desendimoniaran desendimoniarem desendimoniaren desendimoniares desendimoniareu desendimoniaria desendimoniarien desendimoniaries desendimoniarà desendimoniaràs desendimoniaré desendimoniaríem desendimoniaríeu desendimoniassen desendimoniasses desendimoniassin desendimoniassis desendimoniat desendimoniats desendimoniau desendimoniava desendimoniaven desendimoniaves desendimonie desendimoniem desendimonien desendimonies desendimoniessen desendimoniesses desendimoniessin desendimoniessis desendimonieu desendimonii desendimonio desendimonià desendimoniàrem desendimoniàreu desendimoniàs desendimoniàssem desendimoniàsseu desendimoniàssim desendimoniàssiu desendimoniàvem desendimoniàveu desendimoniés desendimoniéssem desendimoniésseu desendimoniéssim desendimoniéssiu desendimonií desendimoniï desendimoniïn desendimoniïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
exorciser

desendolcir /de.zen.doɫˈsi/ /de.zen.doɫˈsiɾ/ /də.zən.duɫˈsi/ alg ant bal centr desendolceix desendolceixa desendolceixen desendolceixes desendolceixi desendolceixin desendolceixis desendolceixo desendolceixs desendolcesc desendolcesca desendolcesquen desendolcesques desendolcesqui desendolcesquin desendolcesquis desendolcia desendolcida desendolcides desendolcien desendolcies desendolciguem desendolciguera desendolcigueren desendolcigueres desendolciguessen desendolciguesses desendolciguessin desendolciguessis desendolcigueu desendolcigueva desendolcigueven desendolcigueves desendolcigué desendolciguérem desendolciguéreu desendolcigués desendolciguéssem desendolciguésseu desendolciguéssim desendolciguéssiu desendolciguévem desendolciguéveu desendolcim desendolcint desendolcir desendolcira desendolciran desendolcirem desendolciren desendolcires desendolcireu desendolciria desendolcirien desendolciries desendolciriva desendolciriven desendolcirives desendolcirà desendolciràs desendolciré desendolciríem desendolciríeu desendolcirívem desendolciríveu desendolcisc desendolcisca desendolcisco desendolciscos desendolcisquem desendolcisquen desendolcisques desendolcisqueu desendolcissa desendolcissen desendolcisses desendolcissi desendolcissin desendolcissis desendolcist desendolcit desendolcits desendolciu desendolciva desendolciven desendolcives desendolcix desendolcixa desendolcixen desendolcixes desendolcixi desendolcixin desendolcixis desendolcixo desendolcixos desendolcí desendolcíem desendolcíets desendolcíeu desendolcírem desendolcíreu desendolcís desendolcíscon desendolcíssem desendolcísseu desendolcíssim desendolcíssiu desendolcíssom desendolcíssou desendolcívem desendolcíveu desendolcíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désucrer

desendropir /dez.en.dɾoˈpi/ /dez.en.dɾoˈpiɾ/ /dəz.ən.dɾuˈpi/ alg ant bal centr desendropeix desendropeixa desendropeixen desendropeixes desendropeixi desendropeixin desendropeixis desendropeixo desendropeixs desendropesc desendropesca desendropesquen desendropesques desendropesqui desendropesquin desendropesquis desendropia desendropida desendropides desendropien desendropies desendropiguem desendropiguera desendropigueren desendropigueres desendropiguessen desendropiguesses desendropiguessin desendropiguessis desendropigueu desendropigueva desendropigueven desendropigueves desendropigué desendropiguérem desendropiguéreu desendropigués desendropiguéssem desendropiguésseu desendropiguéssim desendropiguéssiu desendropiguévem desendropiguéveu desendropim desendropint desendropir desendropira desendropiran desendropirem desendropiren desendropires desendropireu desendropiria desendropirien desendropiries desendropiriva desendropiriven desendropirives desendropirà desendropiràs desendropiré desendropiríem desendropiríeu desendropirívem desendropiríveu desendropisc desendropisca desendropisco desendropiscos desendropisquem desendropisquen desendropisques desendropisqueu desendropissa desendropissen desendropisses desendropissi desendropissin desendropissis desendropist desendropit desendropits desendropiu desendropiva desendropiven desendropives desendropix desendropixa desendropixen desendropixes desendropixi desendropixin desendropixis desendropixo desendropixos desendropí desendropíem desendropíets desendropíeu desendropírem desendropíreu desendropís desendropíscon desendropíssem desendropísseu desendropíssim desendropíssiu desendropíssom desendropíssou desendropívem desendropíveu desendropíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
étirer

desenfadar /de.zeɱ.faˈða/ /de.zeɱ.faˈðaɾ/ /də.zəɱ.fəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenfad desenfada desenfadada desenfadades desenfadam desenfadant desenfadar desenfadara desenfadaran desenfadarem desenfadaren desenfadares desenfadareu desenfadaria desenfadarien desenfadaries desenfadarà desenfadaràs desenfadaré desenfadaríem desenfadaríeu desenfadassen desenfadasses desenfadassin desenfadassis desenfadat desenfadats desenfadau desenfadava desenfadaven desenfadaves desenfade desenfadem desenfaden desenfades desenfadessen desenfadesses desenfadessin desenfadessis desenfadeu desenfadi desenfadin desenfadis desenfado desenfadà desenfadàrem desenfadàreu desenfadàs desenfadàssem desenfadàsseu desenfadàssim desenfadàssiu desenfadàvem desenfadàveu desenfadés desenfadéssem desenfadésseu desenfadéssim desenfadéssiu desenfadí occ sept val v
calmer

desenganxar /de.zeŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.ɡəɲˈʃa/ alg ant bal cent desenganx desenganxa desenganxada desenganxades desenganxaia desenganxaien desenganxaies desenganxam desenganxant desenganxar desenganxara desenganxaran desenganxarem desenganxaren desenganxares desenganxareu desenganxaria desenganxarien desenganxaries desenganxariva desenganxariven desenganxarives desenganxarà desenganxaràs desenganxaré desenganxaríem desenganxaríeu desenganxarívem desenganxaríveu desenganxassen desenganxasses desenganxassin desenganxassis desenganxat desenganxats desenganxau desenganxava desenganxaven desenganxaves desenganxavi desenganxavo desenganxe desenganxeguem desenganxeguessa desenganxeguessen desenganxeguesses desenganxegueu desenganxegués desenganxeguéssom desenganxeguéssou desenganxem desenganxen desenganxes desenganxessa desenganxessen desenganxesses desenganxessi desenganxessin desenganxessis desenganxeu desenganxi desenganxin desenganxis desenganxo desenganxos desenganxs desenganxà desenganxàiem desenganxàieu desenganxàrem desenganxàreu desenganxàs desenganxàssem desenganxàsseu desenganxàssim desenganxàssiu desenganxàvem desenganxàvets desenganxàveu desenganxàvom desenganxés desenganxéssem desenganxésseu desenganxéssim desenganxéssiu desenganxí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décrocher

desengreixar /de.zeŋ.ɡɾejˈʃa/ /de.zeŋ.ɡɾejˈʃaɾ/ /de.zeŋ.ɡɾeˈʃa/ /də.zəŋ.ɡɾəˈʃa/ alg ant bal cent desengreix desengreixa desengreixada desengreixades desengreixaia desengreixaien desengreixaies desengreixam desengreixant desengreixar desengreixara desengreixaran desengreixarem desengreixaren desengreixares desengreixareu desengreixaria desengreixarien desengreixaries desengreixariva desengreixariven desengreixarives desengreixarà desengreixaràs desengreixaré desengreixaríem desengreixaríeu desengreixarívem desengreixaríveu desengreixassen desengreixasses desengreixassin desengreixassis desengreixat desengreixats desengreixau desengreixava desengreixaven desengreixaves desengreixavi desengreixavo desengreixe desengreixeguem desengreixeguessa desengreixeguessen desengreixeguesses desengreixegueu desengreixegués desengreixeguéssom desengreixeguéssou desengreixem desengreixen desengreixes desengreixessa desengreixessen desengreixesses desengreixessi desengreixessin desengreixessis desengreixeu desengreixi desengreixin desengreixis desengreixo desengreixos desengreixs desengreixà desengreixàiem desengreixàieu desengreixàrem desengreixàreu desengreixàs desengreixàssem desengreixàsseu desengreixàssim desengreixàssiu desengreixàvem desengreixàvets desengreixàveu desengreixàvom desengreixés desengreixéssem desengreixésseu desengreixéssim desengreixéssiu desengreixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
démaigrir

desengrevir /dez.en.ɣɾeˈβiɾ/ /dez.ən.ɣɾeˈβi/ /dəz.ən.ɣɾəˈβi/ alg ant bal centr desengreveix desengreveixa desengreveixen desengreveixes desengreveixi desengreveixin desengreveixis desengreveixo desengreveixs desengrevesc desengrevesca desengrevesquen desengrevesques desengrevesqui desengrevesquin desengrevesquis desengrevia desengrevida desengrevides desengrevien desengrevies desengreviguem desengreviguera desengrevigueren desengrevigueres desengreviguessen desengreviguesses desengreviguessin desengreviguessis desengrevigueu desengrevigueva desengrevigueven desengrevigueves desengrevigué desengreviguérem desengreviguéreu desengrevigués desengreviguéssem desengreviguésseu desengreviguéssim desengreviguéssiu desengreviguévem desengreviguéveu desengrevim desengrevint desengrevir desengrevira desengreviran desengrevirem desengreviren desengrevires desengrevireu desengreviria desengrevirien desengreviries desengreviriva desengreviriven desengrevirives desengrevirà desengreviràs desengreviré desengreviríem desengreviríeu desengrevirívem desengreviríveu desengrevisc desengrevisca desengrevisco desengreviscos desengrevisquem desengrevisquen desengrevisques desengrevisqueu desengrevissa desengrevissen desengrevisses desengrevissi desengrevissin desengrevissis desengrevist desengrevit desengrevits desengreviu desengreviva desengreviven desengrevives desengrevix desengrevixa desengrevixen desengrevixes desengrevixi desengrevixin desengrevixis desengrevixo desengrevixos desengreví desengrevíem desengrevíets desengrevíeu desengrevírem desengrevíreu desengrevís desengrevíscon desengrevíssem desengrevísseu desengrevíssim desengrevíssiu desengrevíssom desengrevíssou desengrevívem desengrevíveu desengrevíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
soulager

desengrillonar /de.zeŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /de.zeŋ.ɡɾi.ʎoˈnaɾ/ /də.zəŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /də.zəŋ.ɡɾi.ʎuˈna/ alg ant bal cent desengrillon desengrillona desengrillonada desengrillonades desengrillonaia desengrillonaien desengrillonaies desengrillonam desengrillonant desengrillonar desengrillonara desengrillonaran desengrillonarem desengrillonaren desengrillonares desengrillonareu desengrillonaria desengrillonarien desengrillonaries desengrillonariva desengrillonariven desengrillonarives desengrillonarà desengrillonaràs desengrillonaré desengrillonaríem desengrillonaríeu desengrillonarívem desengrillonaríveu desengrillonassen desengrillonasses desengrillonassin desengrillonassis desengrillonat desengrillonats desengrillonau desengrillonava desengrillonaven desengrillonaves desengrillonavi desengrillonavo desengrillone desengrilloneguem desengrilloneguessa desengrilloneguessen desengrilloneguesses desengrillonegueu desengrillonegués desengrilloneguéssom desengrilloneguéssou desengrillonem desengrillonen desengrillones desengrillonessa desengrillonessen desengrillonesses desengrillonessi desengrillonessin desengrillonessis desengrilloneu desengrilloni desengrillonin desengrillonis desengrillono desengrillonos desengrillons desengrillonà desengrillonàiem desengrillonàieu desengrillonàrem desengrillonàreu desengrillonàs desengrillonàssem desengrillonàsseu desengrillonàssim desengrillonàssiu desengrillonàvem desengrillonàvets desengrillonàveu desengrillonàvom desengrillonés desengrillonéssem desengrillonésseu desengrillonéssim desengrillonéssiu desengrilloní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déchainer

desengruixir /de.zeŋ.ɡɾujˈʃi/ /de.zeŋ.ɡɾujˈʃiɾ/ /de.zeŋ.ɡɾuˈʃi/ /də.zəŋ.ɡɾuˈʃi/ alg ant bal centr desengruixeix desengruixeixa desengruixeixen desengruixeixes desengruixeixi desengruixeixin desengruixeixis desengruixeixo desengruixeixs desengruixesc desengruixesca desengruixesquen desengruixesques desengruixesqui desengruixesquin desengruixesquis desengruixia desengruixida desengruixides desengruixien desengruixies desengruixiguem desengruixiguera desengruixigueren desengruixigueres desengruixiguessen desengruixiguesses desengruixiguessin desengruixiguessis desengruixigueu desengruixigueva desengruixigueven desengruixigueves desengruixigué desengruixiguérem desengruixiguéreu desengruixigués desengruixiguéssem desengruixiguésseu desengruixiguéssim desengruixiguéssiu desengruixiguévem desengruixiguéveu desengruixim desengruixint desengruixir desengruixira desengruixiran desengruixirem desengruixiren desengruixires desengruixireu desengruixiria desengruixirien desengruixiries desengruixiriva desengruixiriven desengruixirives desengruixirà desengruixiràs desengruixiré desengruixiríem desengruixiríeu desengruixirívem desengruixiríveu desengruixisc desengruixisca desengruixisco desengruixiscos desengruixisquem desengruixisquen desengruixisques desengruixisqueu desengruixissa desengruixissen desengruixisses desengruixissi desengruixissin desengruixissis desengruixist desengruixit desengruixits desengruixiu desengruixiva desengruixiven desengruixives desengruixix desengruixixa desengruixixen desengruixixes desengruixixi desengruixixin desengruixixis desengruixixo desengruixixos desengruixí desengruixíem desengruixíets desengruixíeu desengruixírem desengruixíreu desengruixís desengruixíscon desengruixíssem desengruixísseu desengruixíssim desengruixíssiu desengruixíssom desengruixíssou desengruixívem desengruixíveu desengruixíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mincir

desenlletgir /de.zeɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /de.zeɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /də.zəɲ.ʎəˈd͡ʒi/ alg ant bal centr desenlletgeix desenlletgeixa desenlletgeixen desenlletgeixes desenlletgeixi desenlletgeixin desenlletgeixis desenlletgeixo desenlletgeixs desenlletgesc desenlletgesca desenlletgesquen desenlletgesques desenlletgesqui desenlletgesquin desenlletgesquis desenlletgia desenlletgida desenlletgides desenlletgien desenlletgies desenlletgiguem desenlletgiguera desenlletgigueren desenlletgigueres desenlletgiguessen desenlletgiguesses desenlletgiguessin desenlletgiguessis desenlletgigueu desenlletgigueva desenlletgigueven desenlletgigueves desenlletgigué desenlletgiguérem desenlletgiguéreu desenlletgigués desenlletgiguéssem desenlletgiguésseu desenlletgiguéssim desenlletgiguéssiu desenlletgiguévem desenlletgiguéveu desenlletgim desenlletgint desenlletgir desenlletgira desenlletgiran desenlletgirem desenlletgiren desenlletgires desenlletgireu desenlletgiria desenlletgirien desenlletgiries desenlletgiriva desenlletgiriven desenlletgirives desenlletgirà desenlletgiràs desenlletgiré desenlletgiríem desenlletgiríeu desenlletgirívem desenlletgiríveu desenlletgisc desenlletgisca desenlletgisco desenlletgiscos desenlletgisquem desenlletgisquen desenlletgisques desenlletgisqueu desenlletgissa desenlletgissen desenlletgisses desenlletgissi desenlletgissin desenlletgissis desenlletgist desenlletgit desenlletgits desenlletgiu desenlletgiva desenlletgiven desenlletgives desenlletgix desenlletgixa desenlletgixen desenlletgixes desenlletgixi desenlletgixin desenlletgixis desenlletgixo desenlletgixos desenlletgí desenlletgíem desenlletgíets desenlletgíeu desenlletgírem desenlletgíreu desenlletgís desenlletgíscon desenlletgíssem desenlletgísseu desenlletgíssim desenlletgíssiu desenlletgíssom desenlletgíssou desenlletgívem desenlletgíveu desenlletgíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
améliorer

desenllosar /de.zeɲ.ʎoˈza/ /de.zeɲ.ʎoˈzaɾ/ /də.zəɲ.ʎoˈza/ /də.zəɲ.ʎuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenllosa desenllosada desenllosades desenllosam desenllosant desenllosar desenllosara desenllosaran desenllosarem desenllosaren desenllosares desenllosareu desenllosaria desenllosarien desenllosaries desenllosarà desenllosaràs desenllosaré desenllosaríem desenllosaríeu desenllosassen desenllosasses desenllosassin desenllosassis desenllosat desenllosats desenllosau desenllosava desenllosaven desenllosaves desenllose desenllosem desenllosen desenlloses desenllosessen desenllosesses desenllosessin desenllosessis desenlloseu desenllosi desenllosin desenllosis desenlloso desenllosà desenllosàrem desenllosàreu desenllosàs desenllosàssem desenllosàsseu desenllosàssim desenllosàssiu desenllosàvem desenllosàveu desenllosés desenlloséssem desenllosésseu desenlloséssim desenlloséssiu desenllosí desenllòs occ sept val v
dépaver

desenllustrar /de.zeɲ.ʎusˈtɾa/ /de.zeɲ.ʎusˈtɾaɾ/ /də.zəɲ.ʎusˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenllustr desenllustra desenllustrada desenllustrades desenllustram desenllustrant desenllustrar desenllustrara desenllustraran desenllustrarem desenllustraren desenllustrares desenllustrareu desenllustraria desenllustrarien desenllustraries desenllustrarà desenllustraràs desenllustraré desenllustraríem desenllustraríeu desenllustrassen desenllustrasses desenllustrassin desenllustrassis desenllustrat desenllustrats desenllustrau desenllustrava desenllustraven desenllustraves desenllustre desenllustrem desenllustren desenllustres desenllustressen desenllustresses desenllustressin desenllustressis desenllustreu desenllustri desenllustrin desenllustris desenllustro desenllustrà desenllustràrem desenllustràreu desenllustràs desenllustràssem desenllustràsseu desenllustràssim desenllustràssiu desenllustràvem desenllustràveu desenllustrés desenllustréssem desenllustrésseu desenllustréssim desenllustréssiu desenllustrí occ sept val v
délustrer

desenraonadament /de.zen.ra.oˌna.ðaˈmen/ /de.zen.ra.oˌna.ðaˈment/ /də.zən.rə.oˌna.ðəˈment/ /də.zən.rə.uˌna.ðəˈmen/ adv
déraisonnablement

desenrotllar /de.zen.roʎˈʎa/ /de.zen.roˈʎa/ /de.zen.roˈʎaɾ/ /də.zən.roɫˈɫa/ /də.zən.ruɫˈɫa/ /də.zən.ruʎˈʎa/ alg ant bal cent desenrotll desenrotlla desenrotllada desenrotllades desenrotllaia desenrotllaien desenrotllaies desenrotllam desenrotllant desenrotllar desenrotllara desenrotllaran desenrotllarem desenrotllaren desenrotllares desenrotllareu desenrotllaria desenrotllarien desenrotllaries desenrotllariva desenrotllariven desenrotllarives desenrotllarà desenrotllaràs desenrotllaré desenrotllaríem desenrotllaríeu desenrotllarívem desenrotllaríveu desenrotllassen desenrotllasses desenrotllassin desenrotllassis desenrotllat desenrotllats desenrotllau desenrotllava desenrotllaven desenrotllaves desenrotllavi desenrotllavo desenrotlle desenrotlleguem desenrotlleguessa desenrotlleguessen desenrotlleguesses desenrotllegueu desenrotllegués desenrotlleguéssom desenrotlleguéssou desenrotllem desenrotllen desenrotlles desenrotllessa desenrotllessen desenrotllesses desenrotllessi desenrotllessin desenrotllessis desenrotlleu desenrotlli desenrotllin desenrotllis desenrotllo desenrotllos desenrotlls desenrotllà desenrotllàiem desenrotllàieu desenrotllàrem desenrotllàreu desenrotllàs desenrotllàssem desenrotllàsseu desenrotllàssim desenrotllàssiu desenrotllàvem desenrotllàvets desenrotllàveu desenrotllàvom desenrotllés desenrotlléssem desenrotllésseu desenrotlléssim desenrotlléssiu desenrotllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dérouler
Estendre una cosa que estava desada en forma de rotlle.
développer
Continuar un procés que només estava iniciat.

desensenyorir /dez.en.se.ɲoˈɾiɾ/ /dez.en.sə.ɲoˈɾi/ /dəz.ən.sə.ɲuˈɾi/ alg ant bal centr desensenyoreix desensenyoreixa desensenyoreixen desensenyoreixes desensenyoreixi desensenyoreixin desensenyoreixis desensenyoreixo desensenyoreixs desensenyoresc desensenyoresca desensenyoresquen desensenyoresques desensenyoresqui desensenyoresquin desensenyoresquis desensenyoria desensenyorida desensenyorides desensenyorien desensenyories desensenyoriguem desensenyoriguera desensenyorigueren desensenyorigueres desensenyoriguessen desensenyoriguesses desensenyoriguessin desensenyoriguessis desensenyorigueu desensenyorigueva desensenyorigueven desensenyorigueves desensenyorigué desensenyoriguérem desensenyoriguéreu desensenyorigués desensenyoriguéssem desensenyoriguésseu desensenyoriguéssim desensenyoriguéssiu desensenyoriguévem desensenyoriguéveu desensenyorim desensenyorint desensenyorir desensenyorira desensenyoriran desensenyorirem desensenyoriren desensenyorires desensenyorireu desensenyoriria desensenyoririen desensenyoriries desensenyoririva desensenyoririven desensenyoririves desensenyorirà desensenyoriràs desensenyoriré desensenyoriríem desensenyoriríeu desensenyorirívem desensenyoriríveu desensenyorisc desensenyorisca desensenyorisco desensenyoriscos desensenyorisquem desensenyorisquen desensenyorisques desensenyorisqueu desensenyorissa desensenyorissen desensenyorisses desensenyorissi desensenyorissin desensenyorissis desensenyorist desensenyorit desensenyorits desensenyoriu desensenyoriva desensenyoriven desensenyorives desensenyorix desensenyorixa desensenyorixen desensenyorixes desensenyorixi desensenyorixin desensenyorixis desensenyorixo desensenyorixos desensenyorí desensenyoríem desensenyoríets desensenyoríeu desensenyorírem desensenyoríreu desensenyorís desensenyoríscon desensenyoríssem desensenyorísseu desensenyoríssim desensenyoríssiu desensenyoríssom desensenyoríssou desensenyorívem desensenyoríveu desensenyoríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déposséder

desensopir /ðez.en.soˈpi/ /ðez.en.soˈpiɾ/ /ðəz.ən.suˈpi/ alg ant bal centr desensopeix desensopeixa desensopeixen desensopeixes desensopeixi desensopeixin desensopeixis desensopeixo desensopeixs desensopesc desensopesca desensopesquen desensopesques desensopesqui desensopesquin desensopesquis desensopia desensopida desensopides desensopien desensopies desensopiguem desensopiguera desensopigueren desensopigueres desensopiguessen desensopiguesses desensopiguessin desensopiguessis desensopigueu desensopigueva desensopigueven desensopigueves desensopigué desensopiguérem desensopiguéreu desensopigués desensopiguéssem desensopiguésseu desensopiguéssim desensopiguéssiu desensopiguévem desensopiguéveu desensopim desensopint desensopir desensopira desensopiran desensopirem desensopiren desensopires desensopireu desensopiria desensopirien desensopiries desensopiriva desensopiriven desensopirives desensopirà desensopiràs desensopiré desensopiríem desensopiríeu desensopirívem desensopiríveu desensopisc desensopisca desensopisco desensopiscos desensopisquem desensopisquen desensopisques desensopisqueu desensopissa desensopissen desensopisses desensopissi desensopissin desensopissis desensopist desensopit desensopits desensopiu desensopiva desensopiven desensopives desensopix desensopixa desensopixen desensopixes desensopixi desensopixin desensopixis desensopixo desensopixos desensopí desensopíem desensopíets desensopíeu desensopírem desensopíreu desensopís desensopíscon desensopíssem desensopísseu desensopíssim desensopíssiu desensopíssom desensopíssou desensopívem desensopíveu desensopíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
réveiller

desentendre's /dez.enˈten.dɾes/ /dəz.ənˈten.dɾəs/ bal desentenc desentendran desentendre desentendrem desentendreu desentendria desentendrien desentendries desentendrà desentendràs desentendré desentendríem desentendríeu desentenem desentenen desentenent desenteneu desentenga desentenguem desentenguen desentenguera desentengueren desentengueres desentengues desentenguessen desentenguesses desentenguessin desentenguessis desentengueu desentengui desentenguin desentenguis desentengué desentenguérem desentenguéreu desentengués desentenguéssem desentenguésseu desentenguéssim desentenguéssiu desentenguí desentenia desentenien desentenies desentens desenteníem desenteníeu desentesa desenteses desentesos desentès desentén desentés occ val v
désintéresser

desentenebrir /ðez.en.dɾoˈpiɾ/ /ðez.en.te.neˈβɾi/ /ðəz.ən.tə.nəˈβɾi/ alg ant bal centr desentenebreix desentenebreixa desentenebreixen desentenebreixes desentenebreixi desentenebreixin desentenebreixis desentenebreixo desentenebreixs desentenebresc desentenebresca desentenebresquen desentenebresques desentenebresqui desentenebresquin desentenebresquis desentenebria desentenebrida desentenebrides desentenebrien desentenebries desentenebriguem desentenebriguera desentenebrigueren desentenebrigueres desentenebriguessen desentenebriguesses desentenebriguessin desentenebriguessis desentenebrigueu desentenebrigueva desentenebrigueven desentenebrigueves desentenebrigué desentenebriguérem desentenebriguéreu desentenebrigués desentenebriguéssem desentenebriguésseu desentenebriguéssim desentenebriguéssiu desentenebriguévem desentenebriguéveu desentenebrim desentenebrint desentenebrir desentenebrira desentenebriran desentenebrirem desentenebriren desentenebrires desentenebrireu desentenebriria desentenebririen desentenebriries desentenebririva desentenebririven desentenebririves desentenebrirà desentenebriràs desentenebriré desentenebriríem desentenebriríeu desentenebrirívem desentenebriríveu desentenebrisc desentenebrisca desentenebrisco desentenebriscos desentenebrisquem desentenebrisquen desentenebrisques desentenebrisqueu desentenebrissa desentenebrissen desentenebrisses desentenebrissi desentenebrissin desentenebrissis desentenebrist desentenebrit desentenebrits desentenebriu desentenebriva desentenebriven desentenebrives desentenebrix desentenebrixa desentenebrixen desentenebrixes desentenebrixi desentenebrixin desentenebrixis desentenebrixo desentenebrixos desentenebrí desentenebríem desentenebríets desentenebríeu desentenebrírem desentenebríreu desentenebrís desentenebríscon desentenebríssem desentenebrísseu desentenebríssim desentenebríssiu desentenebríssom desentenebríssou desentenebrívem desentenebríveu desentenebríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
éclaircir

desentristir /ðez.en.tɾisˈtiɾ/ /ðez.ən.tɾisˈti/ /ðəz.ən.tɾisˈti/ alg ant bal centr desentristeix desentristeixa desentristeixen desentristeixes desentristeixi desentristeixin desentristeixis desentristeixo desentristeixs desentristesc desentristesca desentristesquen desentristesques desentristesqui desentristesquin desentristesquis desentristia desentristida desentristides desentristien desentristies desentristiguem desentristiguera desentristigueren desentristigueres desentristiguessen desentristiguesses desentristiguessin desentristiguessis desentristigueu desentristigueva desentristigueven desentristigueves desentristigué desentristiguérem desentristiguéreu desentristigués desentristiguéssem desentristiguésseu desentristiguéssim desentristiguéssiu desentristiguévem desentristiguéveu desentristim desentristint desentristir desentristira desentristiran desentristirem desentristiren desentristires desentristireu desentristiria desentristirien desentristiries desentristiriva desentristiriven desentristirives desentristirà desentristiràs desentristiré desentristiríem desentristiríeu desentristirívem desentristiríveu desentristisc desentristisca desentristisco desentristiscos desentristisquem desentristisquen desentristisques desentristisqueu desentristissa desentristissen desentristisses desentristissi desentristissin desentristissis desentristist desentristit desentristits desentristiu desentristiva desentristiven desentristives desentristix desentristixa desentristixen desentristixes desentristixi desentristixin desentristixis desentristixo desentristixos desentristí desentristíem desentristíets desentristíeu desentristírem desentristíreu desentristís desentristíscon desentristíssem desentristísseu desentristíssim desentristíssiu desentristíssom desentristíssou desentristívem desentristíveu desentristíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
retirer la tristesse

desentumir /dez.en.tuˈmi/ /dez.en.tuˈmiɾ/ /dəz.ən.tuˈmi/ alg ant bal centr desentumeix desentumeixa desentumeixen desentumeixes desentumeixi desentumeixin desentumeixis desentumeixo desentumeixs desentumesc desentumesca desentumesquen desentumesques desentumesqui desentumesquin desentumesquis desentumia desentumida desentumides desentumien desentumies desentumiguem desentumiguera desentumigueren desentumigueres desentumiguessen desentumiguesses desentumiguessin desentumiguessis desentumigueu desentumigueva desentumigueven desentumigueves desentumigué desentumiguérem desentumiguéreu desentumigués desentumiguéssem desentumiguésseu desentumiguéssim desentumiguéssiu desentumiguévem desentumiguéveu desentumim desentumint desentumir desentumira desentumiran desentumirem desentumiren desentumires desentumireu desentumiria desentumirien desentumiries desentumiriva desentumiriven desentumirives desentumirà desentumiràs desentumiré desentumiríem desentumiríeu desentumirívem desentumiríveu desentumisc desentumisca desentumisco desentumiscos desentumisquem desentumisquen desentumisques desentumisqueu desentumissa desentumissen desentumisses desentumissi desentumissin desentumissis desentumist desentumit desentumits desentumiu desentumiva desentumiven desentumives desentumix desentumixa desentumixen desentumixes desentumixi desentumixin desentumixis desentumixo desentumixos desentumí desentumíem desentumíets desentumíeu desentumírem desentumíreu desentumís desentumíscon desentumíssem desentumísseu desentumíssim desentumíssiu desentumíssom desentumíssou desentumívem desentumíveu desentumíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
décoincer

desenvolupador de videojocs n masc
développeur de jeux vidéo

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
développement

desenvolupament cognoscitiu n masc
développement cognitif

desenvolupament curricular n masc
développement curriculaire

desenvolupament moral n masc
développement moral

desenvolupament personal n masc
développement personnel

desenvolupament professional n masc
déroulement de carrière

desenvolupament psicològic n masc
développement psychologique

desenvolupament psicosocial n masc
développement psychosocial

desenvolupament sostenible n masc
développement durable

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenvolup desenvolupa desenvolupada desenvolupades desenvolupam desenvolupant desenvolupar desenvolupara desenvoluparan desenvoluparem desenvoluparen desenvolupares desenvolupareu desenvoluparia desenvoluparien desenvoluparies desenvoluparà desenvoluparàs desenvoluparé desenvoluparíem desenvoluparíeu desenvolupassen desenvolupasses desenvolupassin desenvolupassis desenvolupat desenvolupats desenvolupau desenvolupava desenvolupaven desenvolupaves desenvolupe desenvolupem desenvolupen desenvolupes desenvolupessen desenvolupesses desenvolupessin desenvolupessis desenvolupeu desenvolupi desenvolupin desenvolupis desenvolupo desenvolupà desenvolupàrem desenvolupàreu desenvolupàs desenvolupàssem desenvolupàsseu desenvolupàssim desenvolupàssiu desenvolupàvem desenvolupàveu desenvolupés desenvolupéssem desenvolupésseu desenvolupéssim desenvolupéssiu desenvolupí occ sept val v
développer

desert /deˈzɛɾt/ adj masc
désert
Sense ningú, vacant.

desert /deˈzɛɾt/ n masc
désert
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desescalada /de.zes.kaˈɫa.ða/ /də.zəs.kəˈɫa.ðə/ n fem
désescalade
Disminució progressiva de la intensitat, l’abast o la severitat d'una situació conflictiva.
(muntanyisme) Baixar un pendent amb tècniques i material d’escalada.

desescolarització n fem
déscolarisation

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
désespérément

desesperadorament /de.zes.pe.ɾaˌðo.ɾaˈmɛn/ /de.zes.pe.ɾaˌðo.ɾaˈmɛnt/ /də.zəs.pə.ɾəˌðo.ɾəˈmɛn/ /də.zəs.pə.ɾəˌðo.ɾəˈmɛnt/ adv
désespéramment

desesperar /dez.es.peˈɾa/ /dez.es.peˈɾaɾ/ /dəz.əs.pəˈɾa/ alg ant bal cent desesper desespera desesperada desesperades desesperaia desesperaien desesperaies desesperam desesperant desesperar desesperara desesperaran desesperarem desesperaren desesperares desesperareu desesperaria desesperarien desesperaries desesperariva desesperariven desesperarives desesperarà desesperaràs desesperaré desesperaríem desesperaríeu desesperarívem desesperaríveu desesperassen desesperasses desesperassin desesperassis desesperat desesperats desesperau desesperava desesperaven desesperaves desesperavi desesperavo desespere desespereguem desespereguessa desespereguessen desespereguesses desesperegueu desesperegués desespereguéssom desespereguéssou desesperem desesperen desesperes desesperessa desesperessen desesperesses desesperessi desesperessin desesperessis desespereu desesperi desesperin desesperis desespero desesperos desespers desesperà desesperàiem desesperàieu desesperàrem desesperàreu desesperàs desesperàssem desesperàsseu desesperàssim desesperàssiu desesperàvem desesperàvets desesperàveu desesperàvom desesperés desesperéssem desesperésseu desesperéssim desesperéssiu desesperí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désespérer

desespessir /de.zes.peˈsi/ /de.zes.peˈsiɾ/ /də.zəs.pəˈsi/ alg ant bal centr desespesseix desespesseixa desespesseixen desespesseixes desespesseixi desespesseixin desespesseixis desespesseixo desespesseixs desespessesc desespessesca desespessesquen desespessesques desespessesqui desespessesquin desespessesquis desespessia desespessida desespessides desespessien desespessies desespessiguem desespessiguera desespessigueren desespessigueres desespessiguessen desespessiguesses desespessiguessin desespessiguessis desespessigueu desespessigueva desespessigueven desespessigueves desespessigué desespessiguérem desespessiguéreu desespessigués desespessiguéssem desespessiguésseu desespessiguéssim desespessiguéssiu desespessiguévem desespessiguéveu desespessim desespessint desespessir desespessira desespessiran desespessirem desespessiren desespessires desespessireu desespessiria desespessirien desespessiries desespessiriva desespessiriven desespessirives desespessirà desespessiràs desespessiré desespessiríem desespessiríeu desespessirívem desespessiríveu desespessisc desespessisca desespessisco desespessiscos desespessisquem desespessisquen desespessisques desespessisqueu desespessissa desespessissen desespessisses desespessissi desespessissin desespessissis desespessist desespessit desespessits desespessiu desespessiva desespessiven desespessives desespessix desespessixa desespessixen desespessixes desespessixi desespessixin desespessixis desespessixo desespessixos desespessí desespessíem desespessíets desespessíeu desespessírem desespessíreu desespessís desespessíscon desespessíssem desespessísseu desespessíssim desespessíssiu desespessíssom desespessíssou desespessívem desespessíveu desespessíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rendre plus léger

desestibar /dez.es.tiˈβa/ /dez.es.tiˈβaɾ/ /dəz.əs.tiˈβa/ alg ant bal cent desestib desestiba desestibada desestibades desestibaia desestibaien desestibaies desestibam desestibant desestibar desestibara desestibaran desestibarem desestibaren desestibares desestibareu desestibaria desestibarien desestibaries desestibariva desestibariven desestibarives desestibarà desestibaràs desestibaré desestibaríem desestibaríeu desestibarívem desestibaríveu desestibassen desestibasses desestibassin desestibassis desestibat desestibats desestibau desestibava desestibaven desestibaves desestibavi desestibavo desestibe desestibeguem desestibeguessa desestibeguessen desestibeguesses desestibegueu desestibegués desestibeguéssom desestibeguéssou desestibem desestiben desestibes desestibessa desestibessen desestibesses desestibessi desestibessin desestibessis desestibeu desestibi desestibin desestibis desestibo desestibos desestibs desestibà desestibàiem desestibàieu desestibàrem desestibàreu desestibàs desestibàssem desestibàsseu desestibàssim desestibàssiu desestibàvem desestibàvets desestibàveu desestibàvom desestibés desestibéssem desestibésseu desestibéssim desestibéssiu desestibí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
relaxer

desestimar /da.zas.tiˈma/ /de.zes.tiˈma/ /de.zes.tiˈmaɾ/ /də.zəs.tiˈma/ /də.zəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desestim desestima desestimada desestimades desestimam desestimant desestimar desestimara desestimaran desestimarem desestimaren desestimares desestimareu desestimaria desestimarien desestimaries desestimarà desestimaràs desestimaré desestimaríem desestimaríeu desestimassen desestimasses desestimassin desestimassis desestimat desestimats desestimau desestimava desestimaven desestimaves desestime desestimem desestimen desestimes desestimessen desestimesses desestimessin desestimessis desestimeu desestimi desestimin desestimis desestimo desestimà desestimàrem desestimàreu desestimàs desestimàssem desestimàsseu desestimàssim desestimàssiu desestimàvem desestimàveu desestimés desestiméssem desestimésseu desestiméssim desestiméssiu desestimí occ sept val v
mépriser
No tenir l’estimació deguda, subestimar.

desfalcar /des.faɫˈka/ /des.faɫˈkaɾ/ /dəs.fəɫˈka/ alg ant bal cent desfalc desfalca desfalcada desfalcades desfalcaia desfalcaien desfalcaies desfalcam desfalcant desfalcar desfalcara desfalcaran desfalcarem desfalcaren desfalcares desfalcareu desfalcaria desfalcarien desfalcaries desfalcariva desfalcariven desfalcarives desfalcarà desfalcaràs desfalcaré desfalcaríem desfalcaríeu desfalcarívem desfalcaríveu desfalcassen desfalcasses desfalcassin desfalcassis desfalcat desfalcats desfalcau desfalcava desfalcaven desfalcaves desfalcavi desfalcavo desfalco desfalcos desfalcà desfalcàiem desfalcàieu desfalcàrem desfalcàreu desfalcàs desfalcàssem desfalcàsseu desfalcàssim desfalcàssiu desfalcàvem desfalcàvets desfalcàveu desfalcàvom desfalque desfalqueguem desfalqueguessa desfalqueguessen desfalqueguesses desfalquegueu desfalquegués desfalqueguéssom desfalqueguéssou desfalquem desfalquen desfalques desfalquessa desfalquessen desfalquesses desfalquessi desfalquessin desfalquessis desfalqueu desfalqui desfalquin desfalquis desfalqués desfalquéssem desfalquésseu desfalquéssim desfalquéssiu desfalquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désaxer

desfavorable /des.fa.voˈɾa.bɫe/ /des.fa.βoˈɾa.βɫe/ /des.fa.βoˈɾab.bɫe/ /dəs.fə.voˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.vuˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.βuˈɾa.βɫə/ /dəs.fə.βuˈɾab.bɫə/ adj
défavorable

desfavorablement /des.fa.voˌɾa.bɫeˈment/ /des.fa.βoˌɾa.βɫeˈmen/ /des.fa.βoˌɾab.bɫeˈmen/ /dəs.fə.voˌɾab.bɫəˈment/ /dəs.fə.vuˌɾab.bɫəˈmen/ /dəs.fə.βuˌɾa.βɫəˈmen/ /dəs.fə.βuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
défavorablement

desfavorir /des.fa.βoˈɾi/ /des.fa.βoˈɾiɾ/ /dəs.fə.voˈɾi/ /dəs.fə.βuˈɾi/ alg ant bal centr desfavoreix desfavoreixa desfavoreixen desfavoreixes desfavoreixi desfavoreixin desfavoreixis desfavoreixo desfavoreixs desfavoresc desfavoresca desfavoresquen desfavoresques desfavoresqui desfavoresquin desfavoresquis desfavoria desfavorida desfavorides desfavorien desfavories desfavoriguem desfavoriguera desfavorigueren desfavorigueres desfavoriguessen desfavoriguesses desfavoriguessin desfavoriguessis desfavorigueu desfavorigueva desfavorigueven desfavorigueves desfavorigué desfavoriguérem desfavoriguéreu desfavorigués desfavoriguéssem desfavoriguésseu desfavoriguéssim desfavoriguéssiu desfavoriguévem desfavoriguéveu desfavorim desfavorint desfavorir desfavorira desfavoriran desfavorirem desfavoriren desfavorires desfavorireu desfavoriria desfavoririen desfavoriries desfavoririva desfavoririven desfavoririves desfavorirà desfavoriràs desfavoriré desfavoriríem desfavoriríeu desfavorirívem desfavoriríveu desfavorisc desfavorisca desfavorisco desfavoriscos desfavorisquem desfavorisquen desfavorisques desfavorisqueu desfavorissa desfavorissen desfavorisses desfavorissi desfavorissin desfavorissis desfavorist desfavorit desfavorits desfavoriu desfavoriva desfavoriven desfavorives desfavorix desfavorixa desfavorixen desfavorixes desfavorixi desfavorixin desfavorixis desfavorixo desfavorixos desfavorí desfavoríem desfavoríets desfavoríeu desfavorírem desfavoríreu desfavorís desfavoríscon desfavoríssem desfavorísseu desfavoríssim desfavoríssiu desfavoríssom desfavoríssou desfavorívem desfavoríveu desfavoríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
défavoriser

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ alg bal desfacem desfacen desfaces desfaceu desfaci desfacin desfacis desfaig desfan desfaran desfarem desfareu desfaria desfarien desfaries desfarà desfaràs desfaré desfaríem desfaríeu desfaç desfaça desfeia desfeien desfeies desfeim desfeis desfem desfent desfer desfera desferen desferes desfessen desfesses desfessin desfessis desfet desfeta desfetes desfets desfeu desfiu desfà desfàs desfèiem desfèieu desfé desféiem desféieu desférem desféreu desfés desféssem desfésseu desféssim desféssiu desféu val v
annuler
Eliminar la feina feta.
démonter
Desmuntar l'ordre com està organitzada una cosa.
fondre
Fer fondre, dissoldre, dividir a miques.

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
défibrillateur

desfici /desˈfi.si/ /dəsˈfi.si/ n masc
agitation

desficiar /des.fi.siˈa/ /des.fi.siˈaɾ/ /dəs.fi.siˈa/ alg bal desficia desficiada desficiades desficiam desficiant desficiar desficiara desficiaran desficiarem desficiaren desficiares desficiareu desficiaria desficiarien desficiaries desficiarà desficiaràs desficiaré desficiaríem desficiaríeu desficiassen desficiasses desficiassin desficiassis desficiat desficiats desficiau desficiava desficiaven desficiaves desficie desficiem desficien desficies desficiessen desficiesses desficiessin desficiessis desficieu desficii desficio desficià desficiàrem desficiàreu desficiàs desficiàssem desficiàsseu desficiàssim desficiàssiu desficiàvem desficiàveu desficiés desficiéssem desficiésseu desficiéssim desficiéssiu desficií desficiï desficiïn desficiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
agiter

desficiosament /des.fi.siˌo.zaˈmen/ /des.fi.siˌo.zaˈment/ /dəs.fi.siˌo.zəˈmen/ /dəs.fi.siˌo.zəˈment/ adv
inquiètement

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
défilé

desfilar /des.fiˈɫa/ /des.fiˈɫaɾ/ /dəs.fiˈɫa/ alg ant bal cent desfil desfila desfilada desfilades desfilaia desfilaien desfilaies desfilam desfilant desfilar desfilara desfilaran desfilarem desfilaren desfilares desfilareu desfilaria desfilarien desfilaries desfilariva desfilariven desfilarives desfilarà desfilaràs desfilaré desfilaríem desfilaríeu desfilarívem desfilaríveu desfilassen desfilasses desfilassin desfilassis desfilat desfilats desfilau desfilava desfilaven desfilaves desfilavi desfilavo desfile desfileguem desfileguessa desfileguessen desfileguesses desfilegueu desfilegués desfileguéssom desfileguéssou desfilem desfilen desfiles desfilessa desfilessen desfilesses desfilessi desfilessin desfilessis desfileu desfili desfilin desfilis desfilo desfilos desfils desfilà desfilàiem desfilàieu desfilàrem desfilàreu desfilàs desfilàssem desfilàsseu desfilàssim desfilàssiu desfilàvem desfilàvets desfilàveu desfilàvom desfilés desfiléssem desfilésseu desfiléssim desfiléssiu desfilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
défiler
Exhibir-se de manera ordenada unes persones, mentre caminen a la vista d'altres.
Trencar-se els fils de l'extrem d'un teixit.
Trencar en fibres un peix.

desflorir /ðes.fɫoˈɾi/ /ðes.fɫoˈɾiɾ/ /ðəs.fɫuˈɾi/ alg ant bal centr desfloreix desfloreixa desfloreixen desfloreixes desfloreixi desfloreixin desfloreixis desfloreixo desfloreixs desfloresc desfloresca desfloresquen desfloresques desfloresqui desfloresquin desfloresquis desfloria desflorida desflorides desflorien desflories desfloriguem desfloriguera desflorigueren desflorigueres desfloriguessen desfloriguesses desfloriguessin desfloriguessis desflorigueu desflorigueva desflorigueven desflorigueves desflorigué desfloriguérem desfloriguéreu desflorigués desfloriguéssem desfloriguésseu desfloriguéssim desfloriguéssiu desfloriguévem desfloriguéveu desflorim desflorint desflorir desflorira desfloriran desflorirem desfloriren desflorires desflorireu desfloriria desfloririen desfloriries desfloririva desfloririven desfloririves desflorirà desfloriràs desfloriré desfloriríem desfloriríeu desflorirívem desfloriríveu desflorisc desflorisca desflorisco desfloriscos desflorisquem desflorisquen desflorisques desflorisqueu desflorissa desflorissen desflorisses desflorissi desflorissin desflorissis desflorist desflorit desflorits desfloriu desfloriva desfloriven desflorives desflorix desflorixa desflorixen desflorixes desflorixi desflorixin desflorixis desflorixo desflorixos desflorí desfloríem desfloríets desfloríeu desflorírem desfloríreu desflorís desfloríscon desfloríssem desflorísseu desfloríssim desfloríssiu desfloríssom desfloríssou desflorívem desfloríveu desfloríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déflorer
Perdre les flors una planta.
Eliminar els fongs que s'han instal·lat en una superfície.

desforestar /des.fo.ɾesˈta/ /des.fo.ɾesˈtaɾ/ /dəs.fo.ɾəsˈta/ /dəs.fu.ɾəsˈta/ alg ant bal cent desforest desforesta desforestada desforestades desforestaia desforestaien desforestaies desforestam desforestant desforestar desforestara desforestaran desforestarem desforestaren desforestares desforestareu desforestaria desforestarien desforestaries desforestariva desforestariven desforestarives desforestarà desforestaràs desforestaré desforestaríem desforestaríeu desforestarívem desforestaríveu desforestassen desforestasses desforestassin desforestassis desforestat desforestats desforestau desforestava desforestaven desforestaves desforestavi desforestavo desforeste desforesteguem desforesteguessa desforesteguessen desforesteguesses desforestegueu desforestegués desforesteguéssom desforesteguéssou desforestem desforesten desforestes desforestessa desforestessen desforestesses desforestessi desforestessin desforestessis desforesteu desforesti desforestin desforestis desforesto desforestos desforests desforestà desforestàiem desforestàieu desforestàrem desforestàreu desforestàs desforestàssem desforestàsseu desforestàssim desforestàssiu desforestàvem desforestàvets desforestàveu desforestàvom desforestés desforestéssem desforestésseu desforestéssim desforestéssiu desforestí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déboiser

desgavell /dez.ɣaˈveʎ/ /dez.ɣaˈβeʎ/ /dəz.ɡəˈβeʎ/ /dəz.ɣəˈveʎ/ n masc
désordre

desgavellar /dez.ɣa.veˈʎaɾ/ /dez.ɣa.βeˈʎa/ /dəz.ɡə.βəˈʎa/ /dəz.ɣə.vəˈʎa/ alg ant bal cent desgavell desgavella desgavellada desgavellades desgavellaia desgavellaien desgavellaies desgavellam desgavellant desgavellar desgavellara desgavellaran desgavellarem desgavellaren desgavellares desgavellareu desgavellaria desgavellarien desgavellaries desgavellariva desgavellariven desgavellarives desgavellarà desgavellaràs desgavellaré desgavellaríem desgavellaríeu desgavellarívem desgavellaríveu desgavellassen desgavellasses desgavellassin desgavellassis desgavellat desgavellats desgavellau desgavellava desgavellaven desgavellaves desgavellavi desgavellavo desgavelle desgavelleguem desgavelleguessa desgavelleguessen desgavelleguesses desgavellegueu desgavellegués desgavelleguéssom desgavelleguéssou desgavellem desgavellen desgavelles desgavellessa desgavellessen desgavellesses desgavellessi desgavellessin desgavellessis desgavelleu desgavelli desgavellin desgavellis desgavello desgavellos desgavells desgavellà desgavellàiem desgavellàieu desgavellàrem desgavellàreu desgavellàs desgavellàssem desgavellàsseu desgavellàssim desgavellàssiu desgavellàvem desgavellàvets desgavellàveu desgavellàvom desgavellés desgavelléssem desgavellésseu desgavelléssim desgavelléssiu desgavellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gâcher

desglossament /dez.ɣɫo.saˈmen/ /dez.ɣɫo.saˈment/ /dəz.ɡɫu.səˈmen/ /dəz.ɣɫo.səˈment/ /dəz.ɣɫu.səˈmen/ n masc
découpage
(cinema) Acte o efecte de desglossar quelcom, especialment una obra cinematogràfica.

desgraciadament /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈmen/ /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈment/ /dəz.ɡɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈment/ adv
malheureusement

desgraciar /dez.ɣɾa.siˈa/ /dez.ɣɾa.siˈaɾ/ /dəz.ɡɾə.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desgracia desgraciada desgraciades desgraciam desgraciant desgraciar desgraciara desgraciaran desgraciarem desgraciaren desgraciares desgraciareu desgraciaria desgraciarien desgraciaries desgraciarà desgraciaràs desgraciaré desgraciaríem desgraciaríeu desgraciassen desgraciasses desgraciassin desgraciassis desgraciat desgraciats desgraciau desgraciava desgraciaven desgraciaves desgracie desgraciem desgracien desgracies desgraciessen desgraciesses desgraciessin desgraciessis desgracieu desgracii desgracio desgracià desgraciàrem desgraciàreu desgraciàs desgraciàssem desgraciàsseu desgraciàssim desgraciàssiu desgraciàvem desgraciàveu desgraciés desgraciéssem desgraciésseu desgraciéssim desgraciéssiu desgracií desgraciï desgraciïn desgraciïs occ sept val v
abimer

desguarnir /ðes.ɣwaɾˈniɾ/ /ðes.ɣwəɾˈni/ /ðəs.ɣwəɾˈni/ alg ant bal centr desguarneix desguarneixa desguarneixen desguarneixes desguarneixi desguarneixin desguarneixis desguarneixo desguarneixs desguarnesc desguarnesca desguarnesquen desguarnesques desguarnesqui desguarnesquin desguarnesquis desguarnia desguarnida desguarnides desguarnien desguarnies desguarniguem desguarniguera desguarnigueren desguarnigueres desguarniguessen desguarniguesses desguarniguessin desguarniguessis desguarnigueu desguarnigueva desguarnigueven desguarnigueves desguarnigué desguarniguérem desguarniguéreu desguarnigués desguarniguéssem desguarniguésseu desguarniguéssim desguarniguéssiu desguarniguévem desguarniguéveu desguarnim desguarnint desguarnir desguarnira desguarniran desguarnirem desguarniren desguarnires desguarnireu desguarniria desguarnirien desguarniries desguarniriva desguarniriven desguarnirives desguarnirà desguarniràs desguarniré desguarniríem desguarniríeu desguarnirívem desguarniríveu desguarnisc desguarnisca desguarnisco desguarniscos desguarnisquem desguarnisquen desguarnisques desguarnisqueu desguarnissa desguarnissen desguarnisses desguarnissi desguarnissin desguarnissis desguarnist desguarnit desguarnits desguarniu desguarniva desguarniven desguarnives desguarnix desguarnixa desguarnixen desguarnixes desguarnixi desguarnixin desguarnixis desguarnixo desguarnixos desguarní desguarníem desguarníets desguarníeu desguarnírem desguarníreu desguarnís desguarníscon desguarníssem desguarnísseu desguarníssim desguarníssiu desguarníssom desguarníssou desguarnívem desguarníveu desguarníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
démanteler

desguassar /dez.ɣwaˈsa/ /dez.ɣwaˈsaɾ/ /dəz.ɡwəˈsa/ alg ant bal cent desguassa desguassada desguassades desguassaia desguassaien desguassaies desguassam desguassant desguassar desguassara desguassaran desguassarem desguassaren desguassares desguassareu desguassaria desguassarien desguassaries desguassariva desguassariven desguassarives desguassarà desguassaràs desguassaré desguassaríem desguassaríeu desguassarívem desguassaríveu desguassassen desguassasses desguassassin desguassassis desguassat desguassats desguassau desguassava desguassaven desguassaves desguassavi desguassavo desguasse desguasseguem desguasseguessa desguasseguessen desguasseguesses desguassegueu desguassegués desguasseguéssom desguasseguéssou desguassem desguassen desguasses desguassessa desguassessen desguassesses desguassessi desguassessin desguassessis desguasseu desguassi desguassin desguassis desguasso desguassos desguassà desguassàiem desguassàieu desguassàrem desguassàreu desguassàs desguassàssem desguassàsseu desguassàssim desguassàssiu desguassàvem desguassàvets desguassàveu desguassàvom desguassés desguasséssem desguassésseu desguasséssim desguasséssiu desguassí desguàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
jetter

desguàs /ðezˈɣwas/ /ðəzˈɣwas/ n masc
gouttière
Instal·lació per a dirigir l'aigua residual cap a la claveguera.

deshabitat /de.za.biˈtat/ /də.zə.βiˈtat/ adj masc
inhabité

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
déshonnête

deshonestament /de.zoˌnes.taˈmen/ /de.zoˌnes.taˈment/ /də.zoˌnes.təˈment/ /də.zuˌnes.təˈmen/ adv
déshonnêtement

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deshumanitz deshumanitza deshumanitzada deshumanitzades deshumanitzam deshumanitzant deshumanitzar deshumanitzara deshumanitzaran deshumanitzarem deshumanitzaren deshumanitzares deshumanitzareu deshumanitzaria deshumanitzarien deshumanitzaries deshumanitzarà deshumanitzaràs deshumanitzaré deshumanitzaríem deshumanitzaríeu deshumanitzassen deshumanitzasses deshumanitzassin deshumanitzassis deshumanitzat deshumanitzats deshumanitzau deshumanitzava deshumanitzaven deshumanitzaves deshumanitze deshumanitzem deshumanitzen deshumanitzes deshumanitzessen deshumanitzesses deshumanitzessin deshumanitzessis deshumanitzeu deshumanitzi deshumanitzin deshumanitzis deshumanitzo deshumanitzà deshumanitzàrem deshumanitzàreu deshumanitzàs deshumanitzàssem deshumanitzàsseu deshumanitzàssim deshumanitzàssiu deshumanitzàvem deshumanitzàveu deshumanitzés deshumanitzéssem deshumanitzésseu deshumanitzéssim deshumanitzéssiu deshumanitzí occ sept val v
déshumaniser

desideràtum /de.zi.ðeˈɾa.tum/ /də.zi.ðəˈɾa.tum/ n masc
desideratum

desidiosament /de.zi.ðiˌo.zaˈmen/ /de.zi.ðiˌo.zaˈment/ /də.zi.ðiˌo.zəˈmen/ /də.zi.ðiˌo.zəˈment/ adv
négligemment

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
désir
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.
envie
Capritx sobtat i incontrolable que apareix en les dones embarassades.
Taca de naixement a la pell que s’atribueix a un capritx no satisfet de la mare.

designació /de.ziŋ.na.siˈo/ /de.ziɡ.na.siˈo/ /də.ziŋ.nə.siˈo/ n fem
désignation

designar /de.ziŋˈna/ /de.ziɡˈna/ /de.ziɡˈnaɾ/ /də.ziŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) design designa designada designades designam designant designar designara designaran designarem designaren designares designareu designaria designarien designaries designarà designaràs designaré designaríem designaríeu designassen designasses designassin designassis designat designats designau designava designaven designaves designe designem designen designes designessen designesses designessin designessis designeu designi designin designis designo designà designàrem designàreu designàs designàssem designàsseu designàssim designàssiu designàvem designàveu designés designéssem designésseu designéssim designéssiu designí occ sept val v
désigner
Referir-se a algú o alguna cosa mitjançant un nom o un tret identificador.
Indicar una persona per a un càrrec, una funció.

desigualment /de.ziˌɣwaɫˈmen/ /de.ziˌɣwaɫˈment/ /də.ziˌɣwaɫˈmen/ /də.ziˌɣwaɫˈment/ adv
inégalement

desil·lusionar /de.zi.ɫu.zi.oˈna/ /de.ziɫ.ɫu.zi.oˈna/ /de.ziɫ.ɫu.zi.oˈnaɾ/ /də.zi.ɫu.zi.uˈna/ /də.ziɫ.ɫu.zi.oˈna/ /də.ziɫ.ɫu.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desil·lusion desil·lusiona desil·lusionada desil·lusionades desil·lusionam desil·lusionant desil·lusionar desil·lusionara desil·lusionaran desil·lusionarem desil·lusionaren desil·lusionares desil·lusionareu desil·lusionaria desil·lusionarien desil·lusionaries desil·lusionarà desil·lusionaràs desil·lusionaré desil·lusionaríem desil·lusionaríeu desil·lusionassen desil·lusionasses desil·lusionassin desil·lusionassis desil·lusionat desil·lusionats desil·lusionau desil·lusionava desil·lusionaven desil·lusionaves desil·lusione desil·lusionem desil·lusionen desil·lusiones desil·lusionessen desil·lusionesses desil·lusionessin desil·lusionessis desil·lusioneu desil·lusioni desil·lusionin desil·lusionis desil·lusiono desil·lusionà desil·lusionàrem desil·lusionàreu desil·lusionàs desil·lusionàssem desil·lusionàsseu desil·lusionàssim desil·lusionàssiu desil·lusionàvem desil·lusionàveu desil·lusionés desil·lusionéssem desil·lusionésseu desil·lusionéssim desil·lusionéssiu desil·lusioní occ sept val v
décevoir

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
désillusion

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ alg ant bal cent desinfect desinfecta desinfectada desinfectades desinfectaia desinfectaien desinfectaies desinfectam desinfectant desinfectar desinfectara desinfectaran desinfectarem desinfectaren desinfectares desinfectareu desinfectaria desinfectarien desinfectaries desinfectariva desinfectariven desinfectarives desinfectarà desinfectaràs desinfectaré desinfectaríem desinfectaríeu desinfectarívem desinfectaríveu desinfectassen desinfectasses desinfectassin desinfectassis desinfectat desinfectats desinfectau desinfectava desinfectaven desinfectaves desinfectavi desinfectavo desinfecte desinfecteguem desinfecteguessa desinfecteguessen desinfecteguesses desinfectegueu desinfectegués desinfecteguéssom desinfecteguéssou desinfectem desinfecten desinfectes desinfectessa desinfectessen desinfectesses desinfectessi desinfectessin desinfectessis desinfecteu desinfecti desinfectin desinfectis desinfecto desinfectos desinfects desinfectà desinfectàiem desinfectàieu desinfectàrem desinfectàreu desinfectàs desinfectàssem desinfectàsseu desinfectàssim desinfectàssiu desinfectàvem desinfectàvets desinfectàveu desinfectàvom desinfectés desinfectéssem desinfectésseu desinfectéssim desinfectéssiu desinfectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désinfecter

desinflació /de.ziɱ.fɫa.siˈo/ /də.ziɱ.fɫə.siˈo/ n fem
désinflation

desinflar /de.ziɱˈfɫa/ /de.ziɱˈfɫaɾ/ /də.ziɱˈfɫa/ alg ant bal cent desinfl desinfla desinflada desinflades desinflaia desinflaien desinflaies desinflam desinflant desinflar desinflara desinflaran desinflarem desinflaren desinflares desinflareu desinflaria desinflarien desinflaries desinflariva desinflariven desinflarives desinflarà desinflaràs desinflaré desinflaríem desinflaríeu desinflarívem desinflaríveu desinflassen desinflasses desinflassin desinflassis desinflat desinflats desinflau desinflava desinflaven desinflaves desinflavi desinflavo desinfle desinfleguem desinfleguessa desinfleguessen desinfleguesses desinflegueu desinflegués desinfleguéssom desinfleguéssou desinflem desinflen desinfles desinflessa desinflessen desinflesses desinflessi desinflessin desinflessis desinfleu desinfli desinflin desinflis desinflo desinflos desinfls desinflà desinflàiem desinflàieu desinflàrem desinflàreu desinflàs desinflàssem desinflàsseu desinflàssim desinflàssiu desinflàvem desinflàvets desinflàveu desinflàvom desinflés desinfléssem desinflésseu desinfléssim desinfléssiu desinflí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dégonfler

desinhibir /de.zi.niˈbiɾ/ /de.zi.niˈβi/ /də.zi.niˈβi/ bal desinhibeix desinhibeixen desinhibeixes desinhibeixi desinhibeixin desinhibeixis desinhibeixo desinhibesc desinhibesqui desinhibesquin desinhibesquis desinhibia desinhibida desinhibides desinhibien desinhibies desinhibiguem desinhibigueu desinhibim desinhibint desinhibir desinhibira desinhibiran desinhibirem desinhibiren desinhibires desinhibireu desinhibiria desinhibirien desinhibiries desinhibirà desinhibiràs desinhibiré desinhibiríem desinhibiríeu desinhibisc desinhibisca desinhibisquen desinhibisques desinhibissen desinhibisses desinhibissin desinhibissis desinhibit desinhibits desinhibiu desinhibix desinhibixen desinhibixes desinhibixo desinhibí desinhibíem desinhibíeu desinhibírem desinhibíreu desinhibís desinhibíssem desinhibísseu desinhibíssim desinhibíssiu n-occ occ sept val v
désinhiber

desintegració /de.zin.te.ɣɾa.siˈo/ /də.zin.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
désintégration

desintegrar /de.zin.teˈɣɾa/ /de.zin.teˈɣɾaɾ/ /də.zin.təˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desintegr desintegra desintegrada desintegrades desintegram desintegrant desintegrar desintegrara desintegraran desintegrarem desintegraren desintegrares desintegrareu desintegraria desintegrarien desintegraries desintegrarà desintegraràs desintegraré desintegraríem desintegraríeu desintegrassen desintegrasses desintegrassin desintegrassis desintegrat desintegrats desintegrau desintegrava desintegraven desintegraves desintegre desintegrem desintegren desintegres desintegressen desintegresses desintegressin desintegressis desintegreu desintegri desintegrin desintegris desintegro desintegrà desintegràrem desintegràreu desintegràs desintegràssem desintegràsseu desintegràssim desintegràssiu desintegràvem desintegràveu desintegrés desintegréssem desintegrésseu desintegréssim desintegréssiu desintegrí occ sept val v
désintégrer

desintoxicació /de.zin.tok.si.ka.siˈo/ /də.zin.tok.si.kə.siˈo/ /də.zin.tuk.si.kə.siˈo/ n fem
désintoxication

desinència /de.ziˈnɛn.si.a/ /də.ziˈnɛn.si.ə/ n fem
désinence

desistiment /de.zis.tiˈmen/ /de.zis.tiˈment/ /də.zis.tiˈmen/ /də.zis.tiˈment/ n masc
désistement

desistir /de.zisˈti/ /de.zisˈtiɾ/ /də.zisˈti/ alg ant bal centr desisteix desisteixa desisteixen desisteixes desisteixi desisteixin desisteixis desisteixo desisteixs desistesc desistesca desistesquen desistesques desistesqui desistesquin desistesquis desistia desistida desistides desistien desisties desistiguem desistiguera desistigueren desistigueres desistiguessen desistiguesses desistiguessin desistiguessis desistigueu desistigueva desistigueven desistigueves desistigué desistiguérem desistiguéreu desistigués desistiguéssem desistiguésseu desistiguéssim desistiguéssiu desistiguévem desistiguéveu desistim desistint desistir desistira desistiran desistirem desistiren desistires desistireu desistiria desistirien desistiries desistiriva desistiriven desistirives desistirà desistiràs desistiré desistiríem desistiríeu desistirívem desistiríveu desistisc desistisca desistisco desistiscos desistisquem desistisquen desistisques desistisqueu desistissa desistissen desistisses desistissi desistissin desistissis desistist desistit desistits desistiu desistiva desistiven desistives desistix desistixa desistixen desistixes desistixi desistixin desistixis desistixo desistixos desistí desistíem desistíets desistíeu desistírem desistíreu desistís desistíscon desistíssem desistísseu desistíssim desistíssiu desistíssom desistíssou desistívem desistíveu desistíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ceser

desitjablement /de.ziˌd͡ʒa.bɫeˈment/ /de.ziˌd͡ʒa.βɫeˈmen/ /de.ziˌd͡ʒab.bɫeˈmen/ /də.ziˌd͡ʒa.βɫəˈmen/ /də.ziˌd͡ʒab.bɫəˈmen/ /də.ziˌd͡ʒab.bɫəˈment/ adv
désirablement

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ alg bal cent desitge desitgeguem desitgeguessa desitgeguessen desitgeguesses desitgegueu desitgegués desitgeguéssom desitgeguéssou desitgem desitgen desitges desitgessa desitgessen desitgesses desitgessi desitgessin desitgessis desitgeu desitgi desitgin desitgis desitgés desitgéssem desitgésseu desitgéssim desitgéssiu desitgí desitj desitja desitjada desitjades desitjaia desitjaien desitjaies desitjaieu desitjam desitjant desitjar desitjara desitjaran desitjarem desitjaren desitjares desitjareu desitjaria desitjarien desitjaries desitjariva desitjariven desitjarives desitjarà desitjaràs desitjaré desitjaríem desitjaríeu desitjarívem desitjaríveu desitjassen desitjasses desitjassin desitjassis desitjat desitjats desitjau desitjava desitjaven desitjaves desitjavi desitjavo desitjo desitjos desitjà desitjàiem desitjàrem desitjàreu desitjàs desitjàssem desitjàsseu desitjàssim desitjàssiu desitjàvem desitjàveu desitjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
désirer

desjunyir /dez.d͡ʒuˈɲi/ /dez.d͡ʒuˈɲiɾ/ /də.ʒuˈɲi/ /dəʒ.ʒuˈɲi/ alg ant bal centr desjunyeix desjunyeixa desjunyeixen desjunyeixes desjunyeixi desjunyeixin desjunyeixis desjunyeixo desjunyeixs desjunyesc desjunyesca desjunyesquen desjunyesques desjunyesqui desjunyesquin desjunyesquis desjunyia desjunyida desjunyides desjunyien desjunyies desjunyiguem desjunyiguera desjunyigueren desjunyigueres desjunyiguessen desjunyiguesses desjunyiguessin desjunyiguessis desjunyigueu desjunyigueva desjunyigueven desjunyigueves desjunyigué desjunyiguérem desjunyiguéreu desjunyigués desjunyiguéssem desjunyiguésseu desjunyiguéssim desjunyiguéssiu desjunyiguévem desjunyiguéveu desjunyim desjunyint desjunyir desjunyira desjunyiran desjunyirem desjunyiren desjunyires desjunyireu desjunyiria desjunyirien desjunyiries desjunyiriva desjunyiriven desjunyirives desjunyirà desjunyiràs desjunyiré desjunyiríem desjunyiríeu desjunyirívem desjunyiríveu desjunyisc desjunyisca desjunyisco desjunyiscos desjunyisquem desjunyisquen desjunyisques desjunyisqueu desjunyissa desjunyissen desjunyisses desjunyissi desjunyissin desjunyissis desjunyist desjunyit desjunyits desjunyiu desjunyiva desjunyiven desjunyives desjunyix desjunyixa desjunyixen desjunyixes desjunyixi desjunyixin desjunyixis desjunyixo desjunyixos desjunyí desjunyíem desjunyíets desjunyíeu desjunyírem desjunyíreu desjunyís desjunyíscon desjunyíssem desjunyísseu desjunyíssim desjunyíssiu desjunyíssom desjunyíssou desjunyívem desjunyíveu desjunyíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désunir

deslleialment /dez.ʎeˌjaɫˈmen/ /dez.ʎeˌjaɫˈment/ /dəz.ʎəˌjaɫˈmen/ /dəz.ʎəˌjaɫˈment/ adv
déloyalement

desmagnetització /dez.maŋ.ne.ti.d͡za.siˈo/ /dez.maɡ.ne.ti.za.siˈo/ /dəz.məŋ.nə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
démagnétisation

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
évanouissement
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ alg bal desmai desmaia desmaiada desmaiades desmaiam desmaiant desmaiar desmaiara desmaiaran desmaiarem desmaiaren desmaiares desmaiareu desmaiaria desmaiarien desmaiaries desmaiarà desmaiaràs desmaiaré desmaiaríem desmaiaríeu desmaiassen desmaiasses desmaiassin desmaiassis desmaiat desmaiats desmaiau desmaiava desmaiaven desmaiaves desmaie desmaiem desmaien desmaies desmaiessen desmaiesses desmaiessin desmaiessis desmaieu desmaio desmaià desmaiàrem desmaiàreu desmaiàs desmaiàssem desmaiàsseu desmaiàssim desmaiàssiu desmaiàvem desmaiàveu desmaiés desmaiéssem desmaiésseu desmaiéssim desmaiéssiu desmaí desmaï desmaïn desmaïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
s'évanouir

desmamar /dez.maˈma/ /dez.maˈmaɾ/ /dəz.məˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desmam desmama desmamada desmamades desmamam desmamant desmamar desmamara desmamaran desmamarem desmamaren desmamares desmamareu desmamaria desmamarien desmamaries desmamarà desmamaràs desmamaré desmamaríem desmamaríeu desmamassen desmamasses desmamassin desmamassis desmamat desmamats desmamau desmamava desmamaven desmamaves desmame desmamem desmamen desmames desmamessen desmamesses desmamessin desmamessis desmameu desmami desmamin desmamis desmamo desmamà desmamàrem desmamàreu desmamàs desmamàssem desmamàsseu desmamàssim desmamàssiu desmamàvem desmamàveu desmamés desmaméssem desmamésseu desmaméssim desmaméssiu desmamí occ sept val v
sevrer

desmantellar /dez.man.teˈʎa/ /dez.man.teˈʎaɾ/ /dəz.mən.təˈʎa/ alg ant bal cent desmantell desmantella desmantellada desmantellades desmantellaia desmantellaien desmantellaies desmantellam desmantellant desmantellar desmantellara desmantellaran desmantellarem desmantellaren desmantellares desmantellareu desmantellaria desmantellarien desmantellaries desmantellariva desmantellariven desmantellarives desmantellarà desmantellaràs desmantellaré desmantellaríem desmantellaríeu desmantellarívem desmantellaríveu desmantellassen desmantellasses desmantellassin desmantellassis desmantellat desmantellats desmantellau desmantellava desmantellaven desmantellaves desmantellavi desmantellavo desmantelle desmantelleguem desmantelleguessa desmantelleguessen desmantelleguesses desmantellegueu desmantellegués desmantelleguéssom desmantelleguéssou desmantellem desmantellen desmantelles desmantellessa desmantellessen desmantellesses desmantellessi desmantellessin desmantellessis desmantelleu desmantelli desmantellin desmantellis desmantello desmantellos desmantells desmantellà desmantellàiem desmantellàieu desmantellàrem desmantellàreu desmantellàs desmantellàssem desmantellàsseu desmantellàssim desmantellàssiu desmantellàvem desmantellàvets desmantellàveu desmantellàvom desmantellés desmantelléssem desmantellésseu desmantelléssim desmantelléssiu desmantellí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
démanteler

desmarcar-se v
se démarquer

desmarcatge n masc
démarquage

desmarcatge de suport n masc
démarquage d'appui-soutien au porteur du ballon

desmesuradament /dez.me.zuˌɾa.ðaˈmen/ /dez.me.zuˌɾa.ðaˈment/ /dəz.mə.zuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.mə.zuˌɾa.ðəˈment/ adv
démesurément

desmetilar /dez.me.tiˈɫa/ /dez.me.tiˈɫaɾ/ /dəz.mə.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desmetil desmetila desmetilada desmetilades desmetilam desmetilant desmetilar desmetilara desmetilaran desmetilarem desmetilaren desmetilares desmetilareu desmetilaria desmetilarien desmetilaries desmetilarà desmetilaràs desmetilaré desmetilaríem desmetilaríeu desmetilassen desmetilasses desmetilassin desmetilassis desmetilat desmetilats desmetilau desmetilava desmetilaven desmetilaves desmetile desmetilem desmetilen desmetiles desmetilessen desmetilesses desmetilessin desmetilessis desmetileu desmetili desmetilin desmetilis desmetilo desmetilà desmetilàrem desmetilàreu desmetilàs desmetilàssem desmetilàsseu desmetilàssim desmetilàssiu desmetilàvem desmetilàveu desmetilés desmetiléssem desmetilésseu desmetiléssim desmetiléssiu desmetilí occ sept val v
déméthyler

desmilitarització /dez.mi.ɫi.ta.ɾi.d͡za.siˈo/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾi.za.siˈo/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
démilitarisation

desmilitaritzar /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. desmilitaritza desmilitaritzada desmilitaritzades desmilitaritzant desmilitaritzar desmilitaritzara desmilitaritzaran desmilitaritzarem desmilitaritzaren desmilitaritzares desmilitaritzareu desmilitaritzaria desmilitaritzarien desmilitaritzaries desmilitaritzarà desmilitaritzaràs desmilitaritzaré desmilitaritzaríem desmilitaritzaríeu desmilitaritzassen desmilitaritzasses desmilitaritzat desmilitaritzats desmilitaritzava desmilitaritzaven desmilitaritzaves desmilitaritze desmilitaritzem desmilitaritzen desmilitaritzes desmilitaritzessen desmilitaritzesses desmilitaritzessin desmilitaritzessis desmilitaritzeu desmilitaritzi desmilitaritzin desmilitaritzis desmilitaritzo desmilitaritzà desmilitaritzàrem desmilitaritzàreu desmilitaritzàssem desmilitaritzàsseu desmilitaritzàvem desmilitaritzàveu desmilitaritzés desmilitaritzéssem desmilitaritzésseu desmilitaritzéssim desmilitaritzéssiu desmilitaritzí occ val val (1) v
démilitariser

desmitificar /dez.mi.ti.fiˈka/ /dez.mi.ti.fiˈkaɾ/ /dəz.mi.ti.fiˈka/ alg ant bal cent desmitific desmitifica desmitificada desmitificades desmitificaia desmitificaien desmitificaies desmitificam desmitificant desmitificar desmitificara desmitificaran desmitificarem desmitificaren desmitificares desmitificareu desmitificaria desmitificarien desmitificaries desmitificariva desmitificariven desmitificarives desmitificarà desmitificaràs desmitificaré desmitificaríem desmitificaríeu desmitificarívem desmitificaríveu desmitificassen desmitificasses desmitificassin desmitificassis desmitificat desmitificats desmitificau desmitificava desmitificaven desmitificaves desmitificavi desmitificavo desmitifico desmitificos desmitificà desmitificàiem desmitificàieu desmitificàrem desmitificàreu desmitificàs desmitificàssem desmitificàsseu desmitificàssim desmitificàssiu desmitificàvem desmitificàvets desmitificàveu desmitificàvom desmitifique desmitifiqueguem desmitifiqueguessa desmitifiqueguessen desmitifiqueguesses desmitifiquegueu desmitifiquegués desmitifiqueguéssom desmitifiqueguéssou desmitifiquem desmitifiquen desmitifiques desmitifiquessa desmitifiquessen desmitifiquesses desmitifiquessi desmitifiquessin desmitifiquessis desmitifiqueu desmitifiqui desmitifiquin desmitifiquis desmitifiqués desmitifiquéssem desmitifiquésseu desmitifiquéssim desmitifiquéssiu desmitifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
démythifier

desmobilitzar /dez.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /dez.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /dez.mo.βi.ɫiˈza/ /dəz.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /dəz.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /dəz.mu.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desmobilitz desmobilitza desmobilitzada desmobilitzades desmobilitzam desmobilitzant desmobilitzar desmobilitzara desmobilitzaran desmobilitzarem desmobilitzaren desmobilitzares desmobilitzareu desmobilitzaria desmobilitzarien desmobilitzaries desmobilitzarà desmobilitzaràs desmobilitzaré desmobilitzaríem desmobilitzaríeu desmobilitzassen desmobilitzasses desmobilitzassin desmobilitzassis desmobilitzat desmobilitzats desmobilitzau desmobilitzava desmobilitzaven desmobilitzaves desmobilitze desmobilitzem desmobilitzen desmobilitzes desmobilitzessen desmobilitzesses desmobilitzessin desmobilitzessis desmobilitzeu desmobilitzi desmobilitzin desmobilitzis desmobilitzo desmobilitzà desmobilitzàrem desmobilitzàreu desmobilitzàs desmobilitzàssem desmobilitzàsseu desmobilitzàssim desmobilitzàssiu desmobilitzàvem desmobilitzàveu desmobilitzés desmobilitzéssem desmobilitzésseu desmobilitzéssim desmobilitzéssiu desmobilitzí occ sept val v
démobiliser

desmuntatge /dez.munˈta.d͡ʒe/ /dəz.munˈta.d͡ʒə/ n masc
démontage

desmutització n fem
démutisation

desnaturalitzar /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈza/ /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /dəz.nə.tu.ɾə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent desnaturalitz desnaturalitza desnaturalitzada desnaturalitzades desnaturalitzaia desnaturalitzaien desnaturalitzaies desnaturalitzam desnaturalitzant desnaturalitzar desnaturalitzara desnaturalitzaran desnaturalitzarem desnaturalitzaren desnaturalitzares desnaturalitzareu desnaturalitzaria desnaturalitzarien desnaturalitzaries desnaturalitzariva desnaturalitzariven desnaturalitzarives desnaturalitzarà desnaturalitzaràs desnaturalitzaré desnaturalitzaríem desnaturalitzaríeu desnaturalitzarívem desnaturalitzaríveu desnaturalitzassen desnaturalitzasses desnaturalitzassin desnaturalitzassis desnaturalitzat desnaturalitzats desnaturalitzau desnaturalitzava desnaturalitzaven desnaturalitzaves desnaturalitzavi desnaturalitzavo desnaturalitze desnaturalitzeguem desnaturalitzeguessa desnaturalitzeguessen desnaturalitzeguesses desnaturalitzegueu desnaturalitzegués desnaturalitzeguéssom desnaturalitzeguéssou desnaturalitzem desnaturalitzen desnaturalitzes desnaturalitzessa desnaturalitzessen desnaturalitzesses desnaturalitzessi desnaturalitzessin desnaturalitzessis desnaturalitzeu desnaturalitzi desnaturalitzin desnaturalitzis desnaturalitzo desnaturalitzos desnaturalitzs desnaturalitzà desnaturalitzàiem desnaturalitzàieu desnaturalitzàrem desnaturalitzàreu desnaturalitzàs desnaturalitzàssem desnaturalitzàsseu desnaturalitzàssim desnaturalitzàssiu desnaturalitzàvem desnaturalitzàvets desnaturalitzàveu desnaturalitzàvom desnaturalitzés desnaturalitzéssem desnaturalitzésseu desnaturalitzéssim desnaturalitzéssiu desnaturalitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dénaturer

desnazificació /dez.na.zi.fi.ka.siˈo/ /dəz.nə.zi.fi.kə.siˈo/ n fem
dénazifiation

desnazificar /dez.na.zi.fiˈka/ /dez.na.zi.fiˈkaɾ/ /dəz.nə.zi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desnazific desnazifica desnazificada desnazificades desnazificam desnazificant desnazificar desnazificara desnazificaran desnazificarem desnazificaren desnazificares desnazificareu desnazificaria desnazificarien desnazificaries desnazificarà desnazificaràs desnazificaré desnazificaríem desnazificaríeu desnazificassen desnazificasses desnazificassin desnazificassis desnazificat desnazificats desnazificau desnazificava desnazificaven desnazificaves desnazifico desnazificà desnazificàrem desnazificàreu desnazificàs desnazificàssem desnazificàsseu desnazificàssim desnazificàssiu desnazificàvem desnazificàveu desnazifique desnazifiquem desnazifiquen desnazifiques desnazifiquessen desnazifiquesses desnazifiquessin desnazifiquessis desnazifiqueu desnazifiqui desnazifiquin desnazifiquis desnazifiqués desnazifiquéssem desnazifiquésseu desnazifiquéssim desnazifiquéssiu desnazifiquí occ sept val v
dénazifier

desnonament /dez.no.naˈmen/ /dez.no.naˈment/ /dəz.no.nəˈment/ /dəz.nu.nəˈmen/ n masc
expulsion

desobeir /de.zo.beˈiɾ/ /de.zo.βeˈi/ /də.zo.bəˈi/ /də.zu.bəˈi/ /də.zu.βəˈi/ bal desobeeix desobeeixen desobeeixes desobeeixi desobeeixin desobeeixis desobeeixo desobeesc desobeesqui desobeesquin desobeesquis desobeint desobeir desobeiran desobeirem desobeireu desobeiria desobeirien desobeiries desobeirà desobeiràs desobeiré desobeiríem desobeiríeu desobeí desobeíem desobeíeu desobeírem desobeíreu desobeís desobeíssem desobeísseu desobeíssim desobeíssiu desobeïa desobeïda desobeïdes desobeïen desobeïes desobeïguem desobeïgueu desobeïm desobeïra desobeïren desobeïres desobeïsc desobeïsca desobeïsquen desobeïsques desobeïssen desobeïsses desobeïssin desobeïssis desobeït desobeïts desobeïu desobeïx desobeïxen desobeïxes desobeïxo n-occ occ sept val v
désobéir

desocupar /dez.o.kuˈpa/ /dez.o.kuˈpaɾ/ /dəz.u.kuˈpa/ alg ant bal cent desocup desocupa desocupada desocupades desocupaia desocupaien desocupaies desocupam desocupant desocupar desocupara desocuparan desocuparem desocuparen desocupares desocupareu desocuparia desocuparien desocuparies desocupariva desocupariven desocuparives desocuparà desocuparàs desocuparé desocuparíem desocuparíeu desocuparívem desocuparíveu desocupassen desocupasses desocupassin desocupassis desocupat desocupats desocupau desocupava desocupaven desocupaves desocupavi desocupavo desocupe desocupeguem desocupeguessa desocupeguessen desocupeguesses desocupegueu desocupegués desocupeguéssom desocupeguéssou desocupem desocupen desocupes desocupessa desocupessen desocupesses desocupessi desocupessin desocupessis desocupeu desocupi desocupin desocupis desocupo desocupos desocups desocupà desocupàiem desocupàieu desocupàrem desocupàreu desocupàs desocupàssem desocupàsseu desocupàssim desocupàssiu desocupàvem desocupàvets desocupàveu desocupàvom desocupés desocupéssem desocupésseu desocupéssim desocupéssiu desocupí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
quitter

desoir /dez.oˈi/ /dez.oˈiɾ/ /dəz.uˈi/ alg bal desoeix desoeixen desoeixes desoeixi desoeixin desoeixis desoeixo desoeixs desoesc desoesqui desoesquin desoesquis desoieu desoint desoir desoiran desoirem desoireu desoiria desoirien desoiries desoirà desoiràs desoiré desoiríem desoiríeu desou desouen desous desoí desoíem desoírem desoíreu desoís desoíssem desoísseu desoíssim desoíssiu desoïa desoïda desoïdes desoïen desoïes desoïguem desoïgueu desoïm desoïra desoïren desoïres desoïsc desoïsca desoïsquen desoïsques desoïssen desoïsses desoïssin desoïssis desoït desoïts desoïu desoïx desoïxen desoïxes desoïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mépriser

desolar /de.zoˈɫa/ /de.zoˈɫaɾ/ /də.zoˈɫa/ /də.zuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desol desola desolada desolades desolam desolant desolar desolara desolaran desolarem desolaren desolares desolareu desolaria desolarien desolaries desolarà desolaràs desolaré desolaríem desolaríeu desolassen desolasses desolassin desolassis desolat desolats desolau desolava desolaven desolaves desole desolem desolen desoles desolessen desolesses desolessin desolessis desoleu desoli desolin desolis desolo desolà desolàrem desolàreu desolàs desolàssem desolàsseu desolàssim desolàssiu desolàvem desolàveu desolés desoléssem desolésseu desoléssim desoléssiu desolí occ sept val v
dévaster
Quedar un lloc solitari, desèrtic o aïllat.
désoler
Sentir-se emocionalment molt afectat per una pena i sense consol possible.

desopilar /dez.o.piˈla/ /dez.o.piˈlaɾ/ /dəz.u.piˈɫa/ alg ant bal cent desopil desopila desopilada desopilades desopilaia desopilaien desopilaies desopilam desopilant desopilar desopilara desopilaran desopilarem desopilaren desopilares desopilareu desopilaria desopilarien desopilaries desopilariva desopilariven desopilarives desopilarà desopilaràs desopilaré desopilaríem desopilaríeu desopilarívem desopilaríveu desopilassen desopilasses desopilassin desopilassis desopilat desopilats desopilau desopilava desopilaven desopilaves desopilavi desopilavo desopile desopileguem desopileguessa desopileguessen desopileguesses desopilegueu desopilegués desopileguéssom desopileguéssou desopilem desopilen desopiles desopilessa desopilessen desopilesses desopilessi desopilessin desopilessis desopileu desopili desopilin desopilis desopilo desopilos desopils desopilà desopilàiem desopilàieu desopilàrem desopilàreu desopilàs desopilàssem desopilàsseu desopilàssim desopilàssiu desopilàvem desopilàvets desopilàveu desopilàvom desopilés desopiléssem desopilésseu desopiléssim desopiléssiu desopilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desopiler

desordenadament /de.zor.ðeˌna.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ðeˌna.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ðeˌna.ðaˈment/ /də.zoɾ.ðəˌna.ðəˈment/ /də.zur.dəˌna.ðəˈmen/ /də.zur.ðəˌna.ðəˈmen/ adv
désordonnément

desordenar /dez.or.ðeˈna/ /dez.oɾ.ðeˈnaɾ/ /dəz.ur.dəˈna/ alg ant bal cent desordena desordenada desordenades desordenaia desordenaien desordenaies desordenam desordenant desordenar desordenara desordenaran desordenarem desordenaren desordenares desordenareu desordenaria desordenarien desordenaries desordenariva desordenariven desordenarives desordenarà desordenaràs desordenaré desordenaríem desordenaríeu desordenarívem desordenaríveu desordenassen desordenasses desordenassin desordenassis desordenat desordenats desordenau desordenava desordenaven desordenaves desordenavi desordenavo desordene desordeneguem desordeneguessa desordeneguessen desordeneguesses desordenegueu desordenegués desordeneguéssom desordeneguéssou desordenem desordenen desordenes desordenessa desordenessen desordenesses desordenessi desordenessin desordenessis desordeneu desordeni desordenin desordenis desordeno desordenos desordenà desordenàiem desordenàieu desordenàrem desordenàreu desordenàs desordenàssem desordenàsseu desordenàssim desordenàssiu desordenàvem desordenàvets desordenàveu desordenàvom desordenés desordenéssem desordenésseu desordenéssim desordenéssiu desordení desordén eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gâcher

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
désordre trouble des conduites alimentaires
Falta d'ordre.
trouble désordre
Alteració no controlada i considerada negativa en una societat.

desori /deˈzɔ.ɾi/ /dəˈzɔ.ɾi/ n masc
discomposure

desorientar /dez.o.ɾi.enˈta/ /dez.o.ɾi.enˈtaɾ/ /dəz.u.ɾi.ənˈta/ alg ant bal cent desorient desorienta desorientada desorientades desorientaia desorientaien desorientaies desorientam desorientant desorientar desorientara desorientaran desorientarem desorientaren desorientares desorientareu desorientaria desorientarien desorientaries desorientariva desorientariven desorientarives desorientarà desorientaràs desorientaré desorientaríem desorientaríeu desorientarívem desorientaríveu desorientassen desorientasses desorientassin desorientassis desorientat desorientats desorientau desorientava desorientaven desorientaves desorientavi desorientavo desoriente desorienteguem desorienteguessa desorienteguessen desorienteguesses desorientegueu desorientegués desorienteguéssom desorienteguéssou desorientem desorienten desorientes desorientessa desorientessen desorientesses desorientessi desorientessin desorientessis desorienteu desorienti desorientin desorientis desoriento desorientos desorients desorientà desorientàiem desorientàieu desorientàrem desorientàreu desorientàs desorientàssem desorientàsseu desorientàssim desorientàssiu desorientàvem desorientàvets desorientàveu desorientàvom desorientés desorientéssem desorientésseu desorientéssim desorientéssiu desorientí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désorienter
Causar la pèrdua d'orientació

despagar /dez.paˈɣa/ /dez.paˈɣaɾ/ /dəz.pəˈɣa/ alg bal despag despaga despagada despagades despagam despagant despagar despagara despagaran despagarem despagaren despagares despagareu despagaria despagarien despagaries despagarà despagaràs despagaré despagaríem despagaríeu despagassen despagasses despagassin despagassis despagat despagats despagau despagava despagaven despagaves despago despague despaguem despaguen despagues despaguessen despaguesses despaguessin despaguessis despagueu despagui despaguin despaguis despagués despaguéssem despaguésseu despaguéssim despaguéssiu despaguí despagà despagàrem despagàreu despagàs despagàssem despagàsseu despagàssim despagàssiu despagàvem despagàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
déplaire
(arcaisme) descontentar, disgustar

desparar /des.paˈɾa/ /des.paˈɾaɾ/ /dəs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) despar despara desparada desparades desparam desparant desparar desparara despararan despararem despararen desparares desparareu despararia despararien despararies despararà despararàs despararé despararíem despararíeu desparassen desparasses desparassin desparassis desparat desparats desparau desparava desparaven desparaves despare desparem desparen despares desparessen desparesses desparessin desparessis despareu despari desparin desparis desparo desparà desparàrem desparàreu desparàs desparàssem desparàsseu desparàssim desparàssiu desparàvem desparàveu desparés desparéssem desparésseu desparéssim desparéssiu desparí occ sept val v
démonter
Llevar el parament, tot allò que s’ha preparat per a un fi.
desservir
(especialment) Llevar l’adreç de taula.

desparellar /das.pa.ɾaˈʎa/ /des.pa.ɾeˈʎa/ /des.pa.ɾeˈʎaɾ/ /dəs.pə.ɾəˈʎa/ /dəs.pə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg desparell desparella desparellada desparellades desparellant desparellar desparellara desparellaran desparellarem desparellaren desparellares desparellareu desparellaria desparellarien desparellaries desparellarà desparellaràs desparellaré desparellaríem desparellaríeu desparellassen desparellasses desparellat desparellats desparellau desparellava desparellaven desparellaves desparelle desparellem desparellen desparelles desparellessen desparellesses desparellessin desparellessis desparelleu desparelli desparellin desparellis desparello desparellà desparellàrem desparellàreu desparellàssem desparellàsseu desparellàvem desparellàveu desparellés desparelléssem desparellésseu desparelléssim desparelléssiu desparellí occ sept val val (1) v
déparier

despatologitzar /des.pa.to.ɫo.d͡ʒiˈza/ /des.pa.to.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /des.pa.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /dəs.pə.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /dəs.pə.tu.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. despatologitza despatologitzada despatologitzades despatologitzant despatologitzar despatologitzara despatologitzaran despatologitzarem despatologitzaren despatologitzares despatologitzareu despatologitzaria despatologitzarien despatologitzaries despatologitzarà despatologitzaràs despatologitzaré despatologitzaríem despatologitzaríeu despatologitzassen despatologitzasses despatologitzat despatologitzats despatologitzava despatologitzaven despatologitzaves despatologitze despatologitzem despatologitzen despatologitzes despatologitzessen despatologitzesses despatologitzessin despatologitzessis despatologitzeu despatologitzi despatologitzin despatologitzis despatologitzo despatologitzà despatologitzàrem despatologitzàreu despatologitzàssem despatologitzàsseu despatologitzàvem despatologitzàveu despatologitzés despatologitzéssem despatologitzésseu despatologitzéssim despatologitzéssiu despatologitzí occ val val (1) v
dépathologiser

despatx /desˈpat͡ʃ/ /dəsˈpat͡ʃ/ n masc
cabinet
Lloc on es realitza treball de tipus intel·lectual.
envoi
Carta o altre comunicat enviat amb caràcter d'urgència.

despatxar /des.paˈt͡ʃa/ /des.paˈt͡ʃaɾ/ /dəs.pəˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) despatx despatxa despatxada despatxades despatxam despatxant despatxar despatxara despatxaran despatxarem despatxaren despatxares despatxareu despatxaria despatxarien despatxaries despatxarà despatxaràs despatxaré despatxaríem despatxaríeu despatxassen despatxasses despatxassin despatxassis despatxat despatxats despatxau despatxava despatxaven despatxaves despatxe despatxem despatxen despatxes despatxessen despatxesses despatxessin despatxessis despatxeu despatxi despatxin despatxis despatxo despatxà despatxàrem despatxàreu despatxàs despatxàssem despatxàsseu despatxàssim despatxàssiu despatxàvem despatxàveu despatxés despatxéssem despatxésseu despatxéssim despatxéssiu despatxí occ sept val v
occuper
Atendre una persona per atendre les seves peticions o problemes.
expédier
Trametre una comunicació.
renvoyer
Desfer-se de la presència d'algú, acomiadar.

despectivament /des.pekˌti.vaˈment/ /des.pekˌti.βaˈmen/ /dəs.pəkˌti.vəˈmen/ /dəs.pəkˌti.vəˈment/ /dəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
méprisamment

despenalitzar /des.pe.na.ɫiˈd͡za/ /des.pe.na.ɫiˈza/ /des.pe.na.ɫiˈzaɾ/ /dəs.pə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. despenalitza despenalitzada despenalitzades despenalitzant despenalitzar despenalitzara despenalitzaran despenalitzarem despenalitzaren despenalitzares despenalitzareu despenalitzaria despenalitzarien despenalitzaries despenalitzarà despenalitzaràs despenalitzaré despenalitzaríem despenalitzaríeu despenalitzassen despenalitzasses despenalitzat despenalitzats despenalitzava despenalitzaven despenalitzaves despenalitze despenalitzem despenalitzen despenalitzes despenalitzessen despenalitzesses despenalitzessin despenalitzessis despenalitzeu despenalitzi despenalitzin despenalitzis despenalitzo despenalitzà despenalitzàrem despenalitzàreu despenalitzàssem despenalitzàsseu despenalitzàvem despenalitzàveu despenalitzés despenalitzéssem despenalitzésseu despenalitzéssim despenalitzéssiu despenalitzí occ val val (1) v
dépénaliser

despert /desˈpɛɾt/ /dəsˈpɛrt/ adj masc
éveillé
(figurat) Viu, àgil i ràpid de ment.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
réveilleur
réveil-matin réveil

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ alg ant bal cent despert desperta despertada despertades despertaia despertaien despertaies despertam despertant despertar despertara despertaran despertarem despertaren despertares despertareu despertaria despertarien despertaries despertariva despertariven despertarives despertarà despertaràs despertaré despertaríem despertaríeu despertarívem despertaríveu despertassen despertasses despertassin despertassis despertat despertats despertau despertava despertaven despertaves despertavi despertavo desperte desperteguem desperteguessa desperteguessen desperteguesses despertegueu despertegués desperteguéssom desperteguéssou despertem desperten despertes despertessa despertessen despertesses despertessi despertessin despertessis desperteu desperti despertin despertis desperto despertos desperts despertà despertàiem despertàieu despertàrem despertàreu despertàs despertàssem despertàsseu despertàssim despertàssiu despertàvem despertàvets despertàveu despertàvom despertés despertéssem despertésseu despertéssim despertéssiu despertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
réveiller
Fer treure del son.
se réveiller réveiller
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
dépense

despietadament /des.pi.eˌta.ðaˈmen/ /des.pi.eˌta.ðaˈment/ /dəs.pi.əˌta.ðəˈmen/ /dəs.pi.əˌta.ðəˈment/ adv
impitoyablement

despintar /des.pinˈta/ /des.pinˈtaɾ/ /dəs.pinˈta/ alg ant bal cent despint despinta despintada despintades despintaia despintaien despintaies despintam despintant despintar despintara despintaran despintarem despintaren despintares despintareu despintaria despintarien despintaries despintariva despintariven despintarives despintarà despintaràs despintaré despintaríem despintaríeu despintarívem despintaríveu despintassen despintasses despintassin despintassis despintat despintats despintau despintava despintaven despintaves despintavi despintavo despinte despinteguem despinteguessa despinteguessen despinteguesses despintegueu despintegués despinteguéssom despinteguéssou despintem despinten despintes despintessa despintessen despintesses despintessi despintessin despintessis despinteu despinti despintin despintis despinto despintos despints despintà despintàiem despintàieu despintàrem despintàreu despintàs despintàssem despintàsseu despintàssim despintàssiu despintàvem despintàvets despintàveu despintàvom despintés despintéssem despintésseu despintéssim despintéssiu despintí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déteindre

desplaentment /des.pɫaˌemˈmen/ /des.pɫaˌemˈment/ /dəs.pɫəˌemˈmen/ /dəs.pɫəˌemˈment/ adv
déplaisamment

desplastificar /des.pɫas.ti.fiˈka/ /des.pɫas.ti.fiˈkaɾ/ /dəs.pɫəs.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desplastific desplastifica desplastificada desplastificades desplastificam desplastificant desplastificar desplastificara desplastificaran desplastificarem desplastificaren desplastificares desplastificareu desplastificaria desplastificarien desplastificaries desplastificarà desplastificaràs desplastificaré desplastificaríem desplastificaríeu desplastificassen desplastificasses desplastificassin desplastificassis desplastificat desplastificats desplastificau desplastificava desplastificaven desplastificaves desplastifico desplastificà desplastificàrem desplastificàreu desplastificàs desplastificàssem desplastificàsseu desplastificàssim desplastificàssiu desplastificàvem desplastificàveu desplastifique desplastifiquem desplastifiquen desplastifiques desplastifiquessen desplastifiquesses desplastifiquessin desplastifiquessis desplastifiqueu desplastifiqui desplastifiquin desplastifiquis desplastifiqués desplastifiquéssem desplastifiquésseu desplastifiquéssim desplastifiquéssiu desplastifiquí occ sept val v
déplastifier

desplaure /desˈpɫaw.ɾe/ /dəsˈpɫaw.ɾə/ bal desplac desplaem desplaent desplaeu desplaga desplaguda desplagudes desplaguem desplaguen desplaguera desplagueren desplagueres desplagues desplaguessen desplaguesses desplaguessin desplaguessis desplagueu desplagui desplaguin desplaguis desplagut desplaguts desplagué desplaguérem desplaguéreu desplagués desplaguéssem desplaguésseu desplaguéssim desplaguéssiu desplaguí desplau desplauen desplauran desplaure desplaurem desplaureu desplauria desplaurien desplauries desplaurà desplauràs desplauré desplauríem desplauríeu desplaus desplaíem desplaíeu desplaïa desplaïen desplaïes occ val v
déplaire

desplaçament /des.pɫa.saˈmen/ /des.pɫa.saˈment/ /dəs.pɫə.səˈmen/ /dəs.pɫə.səˈment/ n masc
défilement
(videojocs) Moviment de l'escena de fons d'una pantalla característic de determinats videojocs, especialment dels jocs de plataformes, que té com a objectiu simular el moviment del personatge jugador, que habitualment apareix al centre de la pantalla.
déplacement
(petanca) Moviment del bolig o d'una bola situada sobre el camp de joc que es deu directament o indirectament a un llançament.

desplaçament diagonal n masc
déplacement en diagonale

desplaçament endavant n masc
déplacement avant

desplaçament enrere n masc
déplacement arrière

desplaçament lateral n masc
déplacement latéral

desplaçament lliure n masc
mode à déplacement libre

desplaçar /des.pɫaˈsa/ /des.pɫaˈsaɾ/ /dəs.pɫəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desplace desplacem desplacen desplaces desplacessen desplacesses desplacessin desplacessis desplaceu desplaci desplacin desplacis desplacés desplacéssem desplacésseu desplacéssim desplacéssiu desplací desplaç desplaça desplaçada desplaçades desplaçam desplaçant desplaçar desplaçara desplaçaran desplaçarem desplaçaren desplaçares desplaçareu desplaçaria desplaçarien desplaçaries desplaçarà desplaçaràs desplaçaré desplaçaríem desplaçaríeu desplaçassen desplaçasses desplaçassin desplaçassis desplaçat desplaçats desplaçau desplaçava desplaçaven desplaçaves desplaço desplaçà desplaçàrem desplaçàreu desplaçàs desplaçàssem desplaçàsseu desplaçàssim desplaçàssiu desplaçàvem desplaçàveu occ sept val v
déplacer

desplegar /des.pɫeˈɣa/ /des.pɫeˈɣaɾ/ /dəs.pɫəˈɣa/ alg bal despleg desplega desplegada desplegades desplegam desplegant desplegar desplegara desplegaran desplegarem desplegaren desplegares desplegareu desplegaria desplegarien desplegaries desplegarà desplegaràs desplegaré desplegaríem desplegaríeu desplegassen desplegasses desplegassin desplegassis desplegat desplegats desplegau desplegava desplegaven desplegaves desplego desplegue despleguem despleguen desplegues despleguessen despleguesses despleguessin despleguessis desplegueu desplegui despleguin despleguis desplegués despleguéssem despleguésseu despleguéssim despleguéssiu despleguí desplegà desplegàrem desplegàreu desplegàs desplegàssem desplegàsseu desplegàssim desplegàssiu desplegàvem desplegàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
déployer

despoblar /des.pobˈbɫa/ /des.poˈbɫaɾ/ /des.poˈβɫa/ /dəs.pobˈbɫa/ /dəs.pubˈbɫa/ /dəs.puˈβɫa/ alg ant bal cent despobl despobla despoblada despoblades despoblaia despoblaien despoblaies despoblam despoblant despoblar despoblara despoblaran despoblarem despoblaren despoblares despoblareu despoblaria despoblarien despoblaries despoblariva despoblariven despoblarives despoblarà despoblaràs despoblaré despoblaríem despoblaríeu despoblarívem despoblaríveu despoblassen despoblasses despoblassin despoblassis despoblat despoblats despoblau despoblava despoblaven despoblaves despoblavi despoblavo despoble despobleguem despobleguessa despobleguessen despobleguesses despoblegueu despoblegués despobleguéssom despobleguéssou despoblem despoblen despobles despoblessa despoblessen despoblesses despoblessi despoblessin despoblessis despobleu despobli despoblin despoblis despoblo despoblos despobls despoblà despoblàiem despoblàieu despoblàrem despoblàreu despoblàs despoblàssem despoblàsseu despoblàssim despoblàssiu despoblàvem despoblàvets despoblàveu despoblàvom despoblés despobléssem despoblésseu despobléssim despobléssiu despoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dépeupler

desposseir /des.po.seˈi/ /des.po.seˈiɾ/ /dəs.po.səˈi/ /dəs.pu.səˈi/ bal desposseeix desposseeixen desposseeixes desposseeixi desposseeixin desposseeixis desposseeixo desposseesc desposseesqui desposseesquin desposseesquis desposseint desposseir desposseiran desposseirem desposseireu desposseiria desposseirien desposseiries desposseirà desposseiràs desposseiré desposseiríem desposseiríeu desposseí desposseíem desposseíeu desposseírem desposseíreu desposseís desposseíssem desposseísseu desposseíssim desposseíssiu desposseïa desposseïda desposseïdes desposseïen desposseïes desposseïguem desposseïgueu desposseïm desposseïra desposseïren desposseïres desposseïsc desposseïsca desposseïsquen desposseïsques desposseïssen desposseïsses desposseïssin desposseïssis desposseït desposseïts desposseïu desposseïx desposseïxen desposseïxes desposseïxo n-occ occ sept val v
déposséder

desprendre /desˈpen.dɾe/ /dəsˈpən.dɾə/ /dəsˈpɛn.dɾə/ bal desprenc desprendran desprendre desprendrem desprendreu desprendria desprendrien desprendries desprendrà desprendràs desprendré desprendríem desprendríeu desprenem desprenen desprenent despreneu desprenga desprenguem desprenguen desprenguera desprengueren desprengueres desprengues desprenguessen desprenguesses desprenguessin desprenguessis desprengueu desprengui desprenguin desprenguis desprengué desprenguérem desprenguéreu desprengués desprenguéssem desprenguésseu desprenguéssim desprenguéssiu desprenguí desprenia desprenien desprenies desprenim despreniu desprens despreníem despreníeu despresa despreses despresos desprèn desprès desprén després eiv occ v.cent val v
desprendre

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
après ensuite
més tard

després-dinar /desˌpɾez.ðiˈna/ /desˌpɾez.ðiˈnaɾ/ /dəsˌpɾez.diˈna/ n masc
après-déjeuner

despullar /des.puˈʎa/ /des.puˈʎaɾ/ /dəs.puˈja/ /dəs.puˈʎa/ alg ant bal cent despull despulla despullada despullades despullaia despullaien despullaies despullam despullant despullar despullara despullaran despullarem despullaren despullares despullareu despullaria despullarien despullaries despullariva despullariven despullarives despullarà despullaràs despullaré despullaríem despullaríeu despullarívem despullaríveu despullassen despullasses despullassin despullassis despullat despullats despullau despullava despullaven despullaves despullavi despullavo despulle despulleguem despulleguessa despulleguessen despulleguesses despullegueu despullegués despulleguéssom despulleguéssou despullem despullen despulles despullessa despullessen despullesses despullessi despullessin despullessis despulleu despulli despullin despullis despullo despullos despulls despullà despullàiem despullàieu despullàrem despullàreu despullàs despullàssem despullàsseu despullàssim despullàssiu despullàvem despullàvets despullàveu despullàvom despullés despulléssem despullésseu despulléssim despulléssiu despullí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déshabiller

despòticament /desˌpɔ.ti.kaˈmen/ /desˌpɔ.ti.kaˈment/ /dəsˌpɔ.ti.kəˈmen/ /dəsˌpɔ.ti.kəˈment/ adv
despotiquement

despús-anit /deˌpu.zaˈnit/ /dəˌpu.zəˈnit/ adv
avant-hier soir

dessaborir /ðes.as.sa.βoˈɾiɾ/ /ðes.əs.sa.βoˈɾi/ /ðəs.əs.sə.βuˈɾi/ alg ant bal centr dessaboreix dessaboreixa dessaboreixen dessaboreixes dessaboreixi dessaboreixin dessaboreixis dessaboreixo dessaboreixs dessaboresc dessaboresca dessaboresquen dessaboresques dessaboresqui dessaboresquin dessaboresquis dessaboria dessaborida dessaborides dessaborien dessabories dessaboriguem dessaboriguera dessaborigueren dessaborigueres dessaboriguessen dessaboriguesses dessaboriguessin dessaboriguessis dessaborigueu dessaborigueva dessaborigueven dessaborigueves dessaborigué dessaboriguérem dessaboriguéreu dessaborigués dessaboriguéssem dessaboriguésseu dessaboriguéssim dessaboriguéssiu dessaboriguévem dessaboriguéveu dessaborim dessaborint dessaborir dessaborira dessaboriran dessaborirem dessaboriren dessaborires dessaborireu dessaboriria dessaboririen dessaboriries dessaboririva dessaboririven dessaboririves dessaborirà dessaboriràs dessaboriré dessaboriríem dessaboriríeu dessaborirívem dessaboriríveu dessaborisc dessaborisca dessaborisco dessaboriscos dessaborisquem dessaborisquen dessaborisques dessaborisqueu dessaborissa dessaborissen dessaborisses dessaborissi dessaborissin dessaborissis dessaborist dessaborit dessaborits dessaboriu dessaboriva dessaboriven dessaborives dessaborix dessaborixa dessaborixen dessaborixes dessaborixi dessaborixin dessaborixis dessaborixo dessaborixos dessaborí dessaboríem dessaboríets dessaboríeu dessaborírem dessaboríreu dessaborís dessaboríscon dessaboríssem dessaborísseu dessaboríssim dessaboríssiu dessaboríssom dessaboríssou dessaborívem dessaboríveu dessaboríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diminuer le goût

dessagnar /de.saŋˈna/ /de.saɡˈna/ /de.saɡˈnaɾ/ /də.səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dessagn dessagna dessagnada dessagnades dessagnam dessagnant dessagnar dessagnara dessagnaran dessagnarem dessagnaren dessagnares dessagnareu dessagnaria dessagnarien dessagnaries dessagnarà dessagnaràs dessagnaré dessagnaríem dessagnaríeu dessagnassen dessagnasses dessagnassin dessagnassis dessagnat dessagnats dessagnau dessagnava dessagnaven dessagnaves dessagne dessagnem dessagnen dessagnes dessagnessen dessagnesses dessagnessin dessagnessis dessagneu dessagni dessagnin dessagnis dessagno dessagnà dessagnàrem dessagnàreu dessagnàs dessagnàssem dessagnàsseu dessagnàssim dessagnàssiu dessagnàvem dessagnàveu dessagnés dessagnéssem dessagnésseu dessagnéssim dessagnéssiu dessagní occ sept val v
saigner

desservir /de.serˈβi/ /de.seɾˈviɾ/ /de.seɾˈβi/ /də.sərˈbi/ /də.səɾˈvi/ alg ant bal centr desserveix desserveixa desserveixen desserveixes desserveixi desserveixin desserveixis desserveixo desserveixs desservesc desservesca desservesquen desservesques desservesqui desservesquin desservesquis desservia desservida desservides desservien desservies desserviguem desserviguera desservigueren desservigueres desserviguessen desserviguesses desserviguessin desserviguessis desservigueu desservigueva desservigueven desservigueves desservigué desserviguérem desserviguéreu desservigués desserviguéssem desserviguésseu desserviguéssim desserviguéssiu desserviguévem desserviguéveu desservim desservint desservir desservira desserviran desservirem desserviren desservires desservireu desserviria desservirien desserviries desserviriva desserviriven desservirives desservirà desserviràs desserviré desserviríem desserviríeu desservirívem desserviríveu desservisc desservisca desservisco desserviscos desservisquem desservisquen desservisques desservisqueu desservissa desservissen desservisses desservissi desservissin desservissis desservist desservit desservits desserviu desserviva desserviven desservives desservix desservixa desservixen desservixes desservixi desservixin desservixis desservixo desservixos desserví desservíem desservíets desservíeu desservírem desservíreu desservís desservíscon desservíssem desservísseu desservíssim desservíssiu desservíssom desservíssou desservívem desservíveu desservíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
refuser un service

dessuadora /de.su.aˈðo.ɾa/ n fem
chandail de dessous

destacar /des.taˈka/ /des.taˈkaɾ/ /ˈ/dəs.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destac destaca destacada destacades destacam destacant destacar destacara destacaran destacarem destacaren destacares destacareu destacaria destacarien destacaries destacarà destacaràs destacaré destacaríem destacaríeu destacassen destacasses destacassin destacassis destacat destacats destacau destacava destacaven destacaves destaco destacà destacàrem destacàreu destacàs destacàssem destacàsseu destacàssim destacàssiu destacàvem destacàveu destaque destaquem destaquen destaques destaquessen destaquesses destaquessin destaquessis destaqueu destaqui destaquin destaquis destaqués destaquéssem destaquésseu destaquéssim destaquéssiu destaquí occ sept val v
détacher
Distingir-se un element del grup.
Fer més visible una forma dins d'una imatge.

desteixir /des.tejˈʃi/ /des.tejˈʃiɾ/ /des.teˈʃi/ /dəs.təˈʃi/ alg bal desteixeix desteixeixen desteixeixes desteixeixi desteixeixin desteixeixis desteixeixo desteixeixs desteixesc desteixesca desteixesquen desteixesques desteixesqui desteixesquin desteixesquis desteixia desteixida desteixides desteixien desteixies desteixiguem desteixigueu desteixim desteixint desteixir desteixira desteixiran desteixirem desteixiren desteixires desteixireu desteixiria desteixirien desteixiries desteixirà desteixiràs desteixiré desteixiríem desteixiríeu desteixisc desteixisca desteixisquen desteixisques desteixissen desteixisses desteixissin desteixissis desteixit desteixits desteixiu desteixix desteixixen desteixixes desteixixo desteixí desteixíem desteixíeu desteixírem desteixíreu desteixís desteixíssem desteixísseu desteixíssim desteixíssiu destix destixa destixen destixes destixi destixin destixis eiv mall n-occ occ sept v.cent val v
détisser

destenyir /des.teˈɲi/ /des.teˈɲiɾ/ /dəs.təˈɲi/ alg bal destenyeix destenyeixen destenyeixes destenyeixi destenyeixin destenyeixis destenyeixo destenyeixs destenyesc destenyesca destenyesquen destenyesques destenyesqui destenyesquin destenyesquis destenyia destenyida destenyides destenyien destenyies destenyiguem destenyigueu destenyim destenyint destenyir destenyira destenyiran destenyirem destenyiren destenyires destenyireu destenyiria destenyirien destenyiries destenyirà destenyiràs destenyiré destenyiríem destenyiríeu destenyisc destenyisca destenyisquen destenyisques destenyissen destenyisses destenyissin destenyissis destenyit destenyits destenyiu destenyix destenyixen destenyixes destenyixo destenyí destenyíem destenyíeu destenyírem destenyíreu destenyís destenyíssem destenyísseu destenyíssim destenyíssiu destiny destinya destinyen destinyes destinyi destinyin destinyis destinys eiv mall n-occ occ sept v.cent val v
décolorer

desterrar /des.teˈra/ /des.teˈˈɾaɾ// /dəs.təˈra/ alg ant bal cent desterr desterra desterrada desterrades desterraia desterraien desterraies desterram desterrant desterrar desterrara desterraran desterrarem desterraren desterrares desterrareu desterraria desterrarien desterraries desterrariva desterrariven desterrarives desterrarà desterraràs desterraré desterraríem desterraríeu desterrarívem desterraríveu desterrassen desterrasses desterrassin desterrassis desterrat desterrats desterrau desterrava desterraven desterraves desterravi desterravo desterre desterreguem desterreguessa desterreguessen desterreguesses desterregueu desterregués desterreguéssom desterreguéssou desterrem desterren desterres desterressa desterressen desterresses desterressi desterressin desterressis desterreu desterri desterrin desterris desterro desterros desterrs desterrà desterràiem desterràieu desterràrem desterràreu desterràs desterràssem desterràsseu desterràssim desterràssiu desterràvem desterràvets desterràveu desterràvom desterrés desterréssem desterrésseu desterréssim desterréssiu desterrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bannir

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
distillation

destil·leria /des.ti.ɫeˈɾi.a/ /des.tiɫ.ɫeˈɾi.a/ /dəs.ti.ɫəˈɾi.ə/ /dəs.tiɫ.ɫəˈɾi.ə/ n masc
destillerie

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
destination

destinar /des.tiˈna/ /des.tiˈnaɾ/ /dəs.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destina destinada destinades destinam destinant destinar destinara destinaran destinarem destinaren destinares destinareu destinaria destinarien destinaries destinarà destinaràs destinaré destinaríem destinaríeu destinassen destinasses destinassin destinassis destinat destinats destinau destinava destinaven destinaves destine destinem destinen destines destinessen destinesses destinessin destinessis destineu destini destinin destinis destino destinà destinàrem destinàreu destinàs destinàssem destinàsseu destinàssim destinàssiu destinàvem destinàveu destinés destinéssem destinésseu destinéssim destinéssiu destiní destín occ sept val v
destiner
Determinar, designar, la condició futura d’algú o d’alguna cosa.

destorb /desˈtoɾp/ /dəsˈtorp/ n masc
gêne

destorbada /des.toɾˈba.ða/ /dəs.toɾˈba.ðə/ /dəs.turˈba.ðə/ n fem
gêne

destorbar /des.torˈβa/ /des.toɾˈbaɾ/ /des.toɾˈβa/ /dəs.toɾˈba/ /dəs.turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destorb destorba destorbada destorbades destorbam destorbant destorbar destorbara destorbaran destorbarem destorbaren destorbares destorbareu destorbaria destorbarien destorbaries destorbarà destorbaràs destorbaré destorbaríem destorbaríeu destorbassen destorbasses destorbassin destorbassis destorbat destorbats destorbau destorbava destorbaven destorbaves destorbe destorbem destorben destorbes destorbessen destorbesses destorbessin destorbessis destorbeu destorbi destorbin destorbis destorbo destorbà destorbàrem destorbàreu destorbàs destorbàssem destorbàsseu destorbàssim destorbàssiu destorbàvem destorbàveu destorbés destorbéssem destorbésseu destorbéssim destorbéssiu destorbí occ sept val v
déranger
Fer nosa en l’execució d’una acció.
empêcher
(pilota basca) Cometre una falta consistent a obstruir el joc de l'adversari.

destoxicació n fem
détoxication

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
hache

destralada /des.tɾaˈɫa.ða/ /dəs.tɾəˈɫa.ðə/ n fem
coup gras
(golf) Cop defectuós en què el bastó toca a terra abans de l'impacte, de manera que la bola recorre una distància molt curta.

destrament /ˌdes.tɾaˈmen/ /ˌdes.tɾaˈment/ /ˌdes.tɾəˈmen/ /ˌdes.tɾəˈment/ adv
adroitement

destre /ˈdes.tɾe/ /ˈdes.tɾə/ destra adj masc
droit
dret (costat dret, banda dreta, a mà dreta)
adroit
hàbil

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
habileté

destriar alg bal destria destriada destriades destriam destriant destriar destriara destriaran destriarem destriaren destriares destriareu destriaria destriarien destriaries destriarà destriaràs destriaré destriaríem destriaríeu destriassen destriasses destriassin destriassis destriat destriats destriau destriava destriaven destriaves destrie destriem destrien destries destriessen destriesses destriessin destriessis destrieu destrii destrio destrià destriàrem destriàreu destriàs destriàssem destriàsseu destriàssim destriàssiu destriàvem destriàveu destriés destriéssem destriésseu destriéssim destriéssiu destrií destriï destriïn destriïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
selectionner

destronar /des.tɾoˈna/ /des.tɾoˈnaɾ/ /dəs.tɾuˈna/ alg ant bal cent destron destrona destronada destronades destronaia destronaien destronaies destronam destronant destronar destronara destronaran destronarem destronaren destronares destronareu destronaria destronarien destronaries destronariva destronariven destronarives destronarà destronaràs destronaré destronaríem destronaríeu destronarívem destronaríveu destronassen destronasses destronassin destronassis destronat destronats destronau destronava destronaven destronaves destronavi destronavo destrone destroneguem destroneguessa destroneguessen destroneguesses destronegueu destronegués destroneguéssom destroneguéssou destronem destronen destrones destronessa destronessen destronesses destronessi destronessin destronessis destroneu destroni destronin destronis destrono destronos destrons destronà destronàiem destronàieu destronàrem destronàreu destronàs destronàssem destronàsseu destronàssim destronàssiu destronàvem destronàvets destronàveu destronàvom destronés destronéssem destronésseu destronéssim destronéssiu destroní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
détrôner

destrossa /desˈtɾɔ.sa/ /desˈtɾɔ.sɔ/ /dəsˈtɾɔ.sə/ n fem
destruction

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destrossa destrossada destrossades destrossam destrossant destrossar destrossara destrossaran destrossarem destrossaren destrossares destrossareu destrossaria destrossarien destrossaries destrossarà destrossaràs destrossaré destrossaríem destrossaríeu destrossassen destrossasses destrossassin destrossassis destrossat destrossats destrossau destrossava destrossaven destrossaves destrosse destrossem destrossen destrosses destrossessen destrossesses destrossessin destrossessis destrosseu destrossi destrossin destrossis destrosso destrossà destrossàrem destrossàreu destrossàs destrossàssem destrossàsseu destrossàssim destrossàssiu destrossàvem destrossàveu destrossés destrosséssem destrossésseu destrosséssim destrosséssiu destrossí destròs occ sept val v
détruire

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
destruction

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ adj masc
destructeur
Que destrueix.

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
destroyer
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
détruire

destí /desˈti/ n masc
destin
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desunir /ðez.uˈni/ /ðez.uˈniɾ/ /ðəz.uˈni/ alg ant bal centr desuneix desuneixa desuneixen desuneixes desuneixi desuneixin desuneixis desuneixo desuneixs desunesc desunesca desunesquen desunesques desunesqui desunesquin desunesquis desunia desunida desunides desunien desunies desuniguem desuniguera desunigueren desunigueres desuniguessen desuniguesses desuniguessin desuniguessis desunigueu desunigueva desunigueven desunigueves desunigué desuniguérem desuniguéreu desunigués desuniguéssem desuniguésseu desuniguéssim desuniguéssiu desuniguévem desuniguéveu desunim desunint desunir desunira desuniran desunirem desuniren desunires desunireu desuniria desunirien desuniries desuniriva desuniriven desunirives desunirà desuniràs desuniré desuniríem desuniríeu desunirívem desuniríveu desunisc desunisca desunisco desuniscos desunisquem desunisquen desunisques desunisqueu desunissa desunissen desunisses desunissi desunissin desunissis desunist desunit desunits desuniu desuniva desuniven desunives desunix desunixa desunixen desunixes desunixi desunixin desunixis desunixo desunixos desuní desuníem desuníets desuníeu desunírem desuníreu desunís desuníscon desuníssem desunísseu desuníssim desuníssiu desuníssom desuníssou desunívem desuníveu desuníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
désunir

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desvel desvela desvelada desvelades desvelam desvelant desvelar desvelara desvelaran desvelarem desvelaren desvelares desvelareu desvelaria desvelarien desvelaries desvelarà desvelaràs desvelaré desvelaríem desvelaríeu desvelassen desvelasses desvelassin desvelassis desvelat desvelats desvelau desvelava desvelaven desvelaves desvele desvelem desvelen desveles desvelessen desvelesses desvelessin desvelessis desveleu desveli desvelin desvelis desvelo desvelà desvelàrem desvelàreu desvelàs desvelàssem desvelàsseu desvelàssim desvelàssiu desvelàvem desvelàveu desvelés desveléssem desvelésseu desveléssim desveléssiu desvelí occ sept val v
dévoiler

desventuradament /dez.ven.tuˌɾa.ðaˈment/ /dez.βen.tuˌɾa.ðaˈmen/ /dəz.bən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈment/ adv
malheureusement

desvergonyidament /dez.veɾ.ɣoˌɲi.ðaˈment/ /dez.βer.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dez.βeɾ.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dəz.bər.ɡuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vər.ɣuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vəɾ.ɣoˌɲi.ðəˈment/ adv
effrontément

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ adj masc
insolent
Que no té vergonya.

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ n masc
scélérat
Qui no té vergonya.

desvestir /dez.vesˈtiɾ/ /dez.βesˈti/ /dez.βesˈtiɾ/ /dəz.bəsˈti/ /dəz.vəsˈti/ alg bal desvesteix desvesteixen desvesteixes desvesteixi desvesteixin desvesteixis desvesteixo desvesteixs desvestesc desvestesca desvestesquen desvestesques desvestesqui desvestesquin desvestesquis desvestia desvestida desvestides desvestien desvesties desvestiguem desvestigueu desvestim desvestint desvestir desvestira desvestiran desvestirem desvestiren desvestires desvestireu desvestiria desvestirien desvestiries desvestirà desvestiràs desvestiré desvestiríem desvestiríeu desvestisc desvestisca desvestisquen desvestisques desvestissen desvestisses desvestissin desvestissis desvestit desvestits desvestiu desvestix desvestixen desvestixes desvestixo desvestí desvestíem desvestíeu desvestírem desvestíreu desvestís desvestíssem desvestísseu desvestíssim desvestíssiu desvist desvista desvisten desvistes eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déshabiller

desvetllar /dez.veɫˈɫaɾ/ /dez.βeɫˈɫa/ /dez.βeʎˈʎa/ /dəz.vəɫˈɫa/ alg ant bal cent desvetll desvetlla desvetllada desvetllades desvetllaia desvetllaien desvetllaies desvetllam desvetllant desvetllar desvetllara desvetllaran desvetllarem desvetllaren desvetllares desvetllareu desvetllaria desvetllarien desvetllaries desvetllariva desvetllariven desvetllarives desvetllarà desvetllaràs desvetllaré desvetllaríem desvetllaríeu desvetllarívem desvetllaríveu desvetllassen desvetllasses desvetllassin desvetllassis desvetllat desvetllats desvetllau desvetllava desvetllaven desvetllaves desvetllavi desvetllavo desvetlle desvetlleguem desvetlleguessa desvetlleguessen desvetlleguesses desvetllegueu desvetllegués desvetlleguéssom desvetlleguéssou desvetllem desvetllen desvetlles desvetllessa desvetllessen desvetllesses desvetllessi desvetllessin desvetllessis desvetlleu desvetlli desvetllin desvetllis desvetllo desvetllos desvetlls desvetllà desvetllàiem desvetllàieu desvetllàrem desvetllàreu desvetllàs desvetllàssem desvetllàsseu desvetllàssim desvetllàssiu desvetllàvem desvetllàvets desvetllàveu desvetllàvom desvetllés desvetlléssem desvetllésseu desvetlléssim desvetlléssiu desvetllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dévoiler

desviació /dez.bi.a.siˈo/ /dez.vi.a.siˈo/ /dəz.bi.ə.siˈo/ /dəz.vi.ə.siˈo/ n masc
déviance
Conducta que no coincideix amb els models i les expectatives de comportament en una societat particular.
déviation
(navegació) Error en la indicació de la brúixola per culpa del metall amb que està formada o que transporta la nau.
(hoquei) Acció i efecte de modificar la trajectòria de la bola o el disc voluntàriament o per accident interposant-hi l'estic, el patí o una part del cos.

desvirtualitzar /dez.viɾ.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /dez.βir.tu.a.ɫiˈd͡za/ /dez.βiɾ.tu.a.ɫiˈza/ /dəz.bir.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /dəz.viɾ.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desvirtualitz desvirtualitza desvirtualitzada desvirtualitzades desvirtualitzam desvirtualitzant desvirtualitzar desvirtualitzara desvirtualitzaran desvirtualitzarem desvirtualitzaren desvirtualitzares desvirtualitzareu desvirtualitzaria desvirtualitzarien desvirtualitzaries desvirtualitzarà desvirtualitzaràs desvirtualitzaré desvirtualitzaríem desvirtualitzaríeu desvirtualitzassen desvirtualitzasses desvirtualitzassin desvirtualitzassis desvirtualitzat desvirtualitzats desvirtualitzau desvirtualitzava desvirtualitzaven desvirtualitzaves desvirtualitze desvirtualitzem desvirtualitzen desvirtualitzes desvirtualitzessen desvirtualitzesses desvirtualitzessin desvirtualitzessis desvirtualitzeu desvirtualitzi desvirtualitzin desvirtualitzis desvirtualitzo desvirtualitzà desvirtualitzàrem desvirtualitzàreu desvirtualitzàs desvirtualitzàssem desvirtualitzàsseu desvirtualitzàssim desvirtualitzàssiu desvirtualitzàvem desvirtualitzàveu desvirtualitzés desvirtualitzéssem desvirtualitzésseu desvirtualitzéssim desvirtualitzéssiu desvirtualitzí occ sept val v
dévirtualiser

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ alg ant bal cent desxifr desxifra desxifrada desxifrades desxifraia desxifraien desxifraies desxifram desxifrant desxifrar desxifrara desxifraran desxifrarem desxifraren desxifrares desxifrareu desxifraria desxifrarien desxifraries desxifrariva desxifrariven desxifrarives desxifrarà desxifraràs desxifraré desxifraríem desxifraríeu desxifrarívem desxifraríveu desxifrassen desxifrasses desxifrassin desxifrassis desxifrat desxifrats desxifrau desxifrava desxifraven desxifraves desxifravi desxifravo desxifre desxifreguem desxifreguessa desxifreguessen desxifreguesses desxifregueu desxifregués desxifreguéssom desxifreguéssou desxifrem desxifren desxifres desxifressa desxifressen desxifresses desxifressi desxifressin desxifressis desxifreu desxifri desxifrin desxifris desxifro desxifros desxifrs desxifrà desxifràiem desxifràieu desxifràrem desxifràreu desxifràs desxifràssem desxifràsseu desxifràssim desxifràssiu desxifràvem desxifràvets desxifràveu desxifràvom desxifrés desxifréssem desxifrésseu desxifréssim desxifréssiu desxifrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déchiffrer

desànim /deˈza.nim/ n masc
découragement

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
dixième

desídia /deˈzi.ði.a/ n fem
croupissement

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
détail

detallar /de.taˈʎa/ /de.taˈʎaɾ/ alg ant bal cent detall detalla detallada detallades detallaia detallaien detallaies detallam detallant detallar detallara detallaran detallarem detallaren detallares detallareu detallaria detallarien detallaries detallariva detallariven detallarives detallarà detallaràs detallaré detallaríem detallaríeu detallarívem detallaríveu detallassen detallasses detallassin detallassis detallat detallats detallau detallava detallaven detallaves detallavi detallavo detalle detalleguem detalleguessa detalleguessen detalleguesses detallegueu detallegués detalleguéssom detalleguéssou detallem detallen detalles detallessa detallessen detallesses detallessi detallessin detallessis detalleu detalli detallin detallis detallo detallos detalls detallà detallàiem detallàieu detallàrem detallàreu detallàs detallàssem detallàsseu detallàssim detallàssiu detallàvem detallàvets detallàveu detallàvom detallés detalléssem detallésseu detalléssim detalléssiu detallí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
détailler

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
détaillé

detecció de col·lisions n fem
détection de collision

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ alg ant bal cent detect detecta detectada detectades detectaia detectaien detectaies detectam detectant detectar detectara detectaran detectarem detectaren detectares detectareu detectaria detectarien detectaries detectariva detectariven detectarives detectarà detectaràs detectaré detectaríem detectaríeu detectarívem detectaríveu detectassen detectasses detectassin detectassis detectat detectats detectau detectava detectaven detectaves detectavi detectavo detecte detecteguem detecteguessa detecteguessen detecteguesses detectegueu detectegués detecteguéssom detecteguéssou detectem detecten detectes detectessa detectessen detectesses detectessi detectessin detectessis detecteu detecti detectin detectis detecto detectos detects detectà detectàiem detectàieu detectàrem detectàreu detectàs detectàssem detectàsseu detectàssim detectàssiu detectàvem detectàvets detectàveu detectàvom detectés detectéssem detectésseu detectéssim detectéssiu detectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
détecter

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
détective

detector de faltes n masc
détecteur de ligne de faute

detenir /de.teˈni/ /de.teˈniɾ/ bal detenc detendran detendrem detendreu detendria detendrien detendries detendrà detendràs detendré detendríem detendríeu detenen detenguda detengudes detenguem detengueren detengueres detenguessin detenguessis detengueu detengui detenguin detenguis detengut detenguts detengué detenguérem detenguéreu detengués detenguéssim detenguéssiu detenguí detenia detenien detenies detenim detenint detenir deteniu detens deteníem deteníeu detinc detindran detindrem detindreu detindria detindrien detindries detindrà detindràs detindré detindríem detindríeu detinga detinguda detingudes detinguem detinguen detinguera detingueren detingueres detingues detinguessen detinguesses detinguessin detinguessis detingueu detingui detinguin detinguis detingut detinguts detingué detinguérem detinguéreu detingués detinguéssem detinguésseu detinguéssim detinguéssiu detinguí deté detén detín occ val v
détenir

detergir /ðe.teɾˈʒi/ /ðe.teɾˈʒiɾ/ /ðə.təɾˈʒi/ alg ant bal centr detergeix detergeixa detergeixen detergeixes detergeixi detergeixin detergeixis detergeixo detergeixs detergesc detergesca detergesquen detergesques detergesqui detergesquin detergesquis detergia detergida detergides detergien detergies detergiguem detergiguera detergigueren detergigueres detergiguessen detergiguesses detergiguessin detergiguessis detergigueu detergigueva detergigueven detergigueves detergigué detergiguérem detergiguéreu detergigués detergiguéssem detergiguésseu detergiguéssim detergiguéssiu detergiguévem detergiguéveu detergim detergint detergir detergira detergiran detergirem detergiren detergires detergireu detergiria detergirien detergiries detergiriva detergiriven detergirives detergirà detergiràs detergiré detergiríem detergiríeu detergirívem detergiríveu detergisc detergisca detergisco detergiscos detergisquem detergisquen detergisques detergisqueu detergissa detergissen detergisses detergissi detergissin detergissis detergist detergit detergits detergiu detergiva detergiven detergives detergix detergixa detergixen detergixes detergixi detergixin detergixis detergixo detergixos detergí detergíem detergíets detergíeu detergírem detergíreu detergís detergíscon detergíssem detergísseu detergíssim detergíssiu detergíssom detergíssou detergívem detergíveu detergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
nettoyer

deteriorar /de.te.ɾi.oˈɾa/ /de.te.ɾi.oˈɾaɾ/ /də.tə.ɾi.oˈɾa/ /də.tə.ɾi.uˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deterior deteriora deteriorada deteriorades deterioram deteriorant deteriorar deteriorara deterioraran deteriorarem deterioraren deteriorares deteriorareu deterioraria deteriorarien deterioraries deteriorarà deterioraràs deterioraré deterioraríem deterioraríeu deteriorassen deteriorasses deteriorassin deteriorassis deteriorat deteriorats deteriorau deteriorava deterioraven deterioraves deteriore deteriorem deterioren deteriores deterioressen deterioresses deterioressin deterioressis deterioreu deteriori deteriorin deterioris deterioro deteriorà deterioràrem deterioràreu deterioràs deterioràssem deterioràsseu deterioràssim deterioràssiu deterioràvem deterioràveu deteriorés deterioréssem deteriorésseu deterioréssim deterioréssiu deteriorí occ sept val v
détériorer

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
détermination

determinadament /de.ter.miˌna.ðaˈmen/ /de.teɾ.miˌna.ðaˈmen/ /de.teɾ.miˌna.ðaˈment/ /də.tər.miˌna.ðəˈmen/ /də.təɾ.miˌna.ðəˈment/ adv
déterminément

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
déterminant
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
déterminant
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) determina determinada determinades determinam determinant determinar determinara determinaran determinarem determinaren determinares determinareu determinaria determinarien determinaries determinarà determinaràs determinaré determinaríem determinaríeu determinassen determinasses determinassin determinassis determinat determinats determinau determinava determinaven determinaves determine determinem determinen determines determinessen determinesses determinessin determinessis determineu determini determinin determinis determino determinà determinàrem determinàreu determinàs determinàssem determinàsseu determinàssim determinàssiu determinàvem determinàveu determinés determinéssem determinésseu determinéssim determinéssiu determiní determín occ sept val v
déterminer

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ n masc
déterminisme

detestablement /de.tesˌta.bɫeˈment/ /de.tesˌta.βɫeˈmen/ /de.tesˌtab.bɫeˈmen/ /də.təsˌta.βɫəˈmen/ /də.təsˌtab.bɫəˈmen/ /də.təsˌtab.bɫəˈment/ adv
détestablement

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) detest detesta detestada detestades detestam detestant detestar detestara detestaran detestarem detestaren detestares detestareu detestaria detestarien detestaries detestarà detestaràs detestaré detestaríem detestaríeu detestassen detestasses detestassin detestassis detestat detestats detestau detestava detestaven detestaves deteste detestem detesten detestes detestessen detestesses detestessin detestessis detesteu detesti detestin detestis detesto detestà detestàrem detestàreu detestàs detestàssem detestàsseu detestàssim detestàssiu detestàvem detestàveu detestés detestéssem detestésseu detestéssim detestéssiu detestí occ sept val v
détester

detingudament /de.tiŋˌɡu.ðaˈmen/ /de.tiŋˌɡu.ðaˈment/ /də.tiŋˌɡu.ðəˈmen/ /də.tiŋˌɡu.ðəˈment/ adv
minutieusement

detingut /de.tiŋˈɡut/ adj masc
minutieux
Fet amb atenció i cura.
détenu
Que ha patit una detenció.

detingut /de.tiŋˈɡut/ n masc
détenu
Persona que ha patit una detenció.

detonar /de.toˈna/ /de.toˈnaɾ/ /də.tuˈna/ alg ant bal cent deton detona detonada detonades detonaia detonaien detonaies detonam detonant detonar detonara detonaran detonarem detonaren detonares detonareu detonaria detonarien detonaries detonariva detonariven detonarives detonarà detonaràs detonaré detonaríem detonaríeu detonarívem detonaríveu detonassen detonasses detonassin detonassis detonat detonats detonau detonava detonaven detonaves detonavi detonavo detone detoneguem detoneguessa detoneguessen detoneguesses detonegueu detonegués detoneguéssom detoneguéssou detonem detonen detones detonessa detonessen detonesses detonessi detonessin detonessis detoneu detoni detonin detonis detono detonos detons detonà detonàiem detonàieu detonàrem detonàreu detonàs detonàssem detonàsseu detonàssim detonàssiu detonàvem detonàvets detonàveu detonàvom detonés detonéssem detonésseu detonéssim detonéssiu detoní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
détoner

detriment /de.triˈmen/ /de.triˈment/ /də.triˈmen/ /də.triˈment/ n masc
détriment

detrític /deˈtɾi.tik/ /dəˈtɾi.tik/ adj masc
détritique
Relatiu o pertanyent al detritus

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
dix

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ n masc
devoir

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ bal dec dega deguda degudes deguem deguen deguera degueren degueres degues deguessen deguesses deguessin deguessis degueu degui deguin deguis degut deguts degué deguérem deguéreu degués deguéssem deguésseu deguéssim deguéssiu deguí deu deuen deuran deure deurem deureu deuria deurien deuries deurà deuràs deuré deuríem deuríeu deus devem devent deveu devia devien devies devíem devíeu occ val v
devoir
Tenir una obligació pendent amb algú altre.
Seguit d’infinitiu, ser probable o possible.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
devoir devoirs
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
dette

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ n masc
deutérium

deuteroaprenentatge n masc
deutero-apprentissage

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ n fem
dévastation

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ adj masc
dévastateur

devers /deˈveɾs/ /deˈβes/ /dəˈves/ /dəˈβɛrs/ preposition
vers

devessall /de.veˈsaʎ/ /de.βeˈsaʎ/ /də.vəˈsaj/ /də.vəˈsaʎ/ /də.βəˈsaʎ/ n masc
trombe

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
dévotion

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) devor devora devorada devorades devoram devorant devorar devorara devoraran devorarem devoraren devorares devorareu devoraria devorarien devoraries devorarà devoraràs devoraré devoraríem devoraríeu devorassen devorasses devorassin devorassis devorat devorats devorau devorava devoraven devoraves devore devorem devoren devores devoressen devoresses devoressin devoressis devoreu devori devorin devoris devoro devorà devoràrem devoràreu devoràs devoràssem devoràsseu devoràssim devoràssiu devoràvem devoràveu devorés devoréssem devorésseu devoréssim devoréssiu devorí occ sept val v
dévorer

devotament /deˌvɔ.taˈment/ /deˌβɔ.taˈmen/ /dəˌvɔ.təˈmen/ /dəˌvɔ.təˈment/ /dəˌβɔ.təˈmen/ adv
dévotement

dexametasona /ˌdek.sa.me.taˈzo.na/ /ˌdek.sə.mə.təˈzo.nə/ n fem
dexaméthasone

deçà /deˈsa/ /dəˈsa/ adv
deçà

deçà /deˈsa/ /dəˈsa/ preposition
en deçà de

deònim /deˈɔ.nim/ n masc
onomastisme

dhol n masc
dhol

dholaka n masc
dhola

dia /ˈdi.a/ n masc
jour journée
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
diabète

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
diable
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
diable
Personificació del mal.

diablessa /di.abˈbɫe.sa/ /di.aˈbɫe.sa/ /di.aˈβɫe.sa/ /di.əbˈbɫə.sə/ /di.əbˈbɫɛ.sə/ /di.əˈβɫɛ.sə/ n fem
diablesse

diabètic /di.aˈbɛ.tik/ /di.əˈβɛ.tik/ adj masc
diabétique

diabòlicament /di.aˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /di.aˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈment/ /di.əˌβɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
diaboliquement

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
diacre

diaconessa /di.a.koˈne.sa/ /di.ə.koˈnə.sə/ /di.ə.kuˈnɛ.sə/ n fem
diaconesse

diacrític /di.aˈkɾi.tik/ /di.əˈkɾi.tik/ adj masc
diacritique
Que permet distingir.

diacrític /di.aˈkɾi.tik/ /di.əˈkɾi.tik/ n masc
diacritique
signe diacrític

diacrònic /di.aˈkɾɔ.nik/ /di.əˈkɾɔ.nik/ adj masc
diachronique

diada /diˈa.ða/ /diˈa.ðə/ n fem
fête
Dia determinat en què se celebra una gran festa.

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
diadème

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
diaphragme

diafàsic /di.aˈfa.zik/ /di.əˈfa.zik/ adj masc
diaphasique

diagnosi /di.aŋˈnɔ.zi/ /di.aɡˈnɔ.zi/ /di.əŋˈnɔ.zi/ n fem
diagnose

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ alg ant bal cent diagnostic diagnostica diagnosticada diagnosticades diagnosticaia diagnosticaien diagnosticaies diagnosticam diagnosticant diagnosticar diagnosticara diagnosticaran diagnosticarem diagnosticaren diagnosticares diagnosticareu diagnosticaria diagnosticarien diagnosticaries diagnosticariva diagnosticariven diagnosticarives diagnosticarà diagnosticaràs diagnosticaré diagnosticaríem diagnosticaríeu diagnosticarívem diagnosticaríveu diagnosticassen diagnosticasses diagnosticassin diagnosticassis diagnosticat diagnosticats diagnosticau diagnosticava diagnosticaven diagnosticaves diagnosticavi diagnosticavo diagnostico diagnosticos diagnosticà diagnosticàiem diagnosticàieu diagnosticàrem diagnosticàreu diagnosticàs diagnosticàssem diagnosticàsseu diagnosticàssim diagnosticàssiu diagnosticàvem diagnosticàvets diagnosticàveu diagnosticàvom diagnostique diagnostiqueguem diagnostiqueguessa diagnostiqueguessen diagnostiqueguesses diagnostiquegueu diagnostiquegués diagnostiqueguéssom diagnostiqueguéssou diagnostiquem diagnostiquen diagnostiques diagnostiquessa diagnostiquessen diagnostiquesses diagnostiquessi diagnostiquessin diagnostiquessis diagnostiqueu diagnostiqui diagnostiquin diagnostiquis diagnostiqués diagnostiquéssem diagnostiquésseu diagnostiquéssim diagnostiquéssiu diagnostiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diagnostiquer

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
diagnostique
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
diagnostic
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagnòstic psicològic n masc
estimation psychopédagogique

diagonalment /di.a.ɣoˌnaɫˈmen/ /di.a.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣuˌnaɫˈmen/ adv
diagonalement

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagramme
Dibuix explicatiu, gràfic.
Representació que indica la relació existent entre dues quantitats variables, especialment la que es presenta en un eix de coordenades.

diagrama de Gantt n masc
diagramme de Gantt

diagènesi /di.aˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /di.aˈʒɛ.ne.zi/ /di.əˈʒɛ.nə.zi/ n fem
diagenèse

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialecte patois

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialectologie

dialogar /di.a.ɫoˈɣa/ /di.a.ɫoˈɣaɾ/ /di.ə.ɫoˈɣa/ /di.ə.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dialog dialoga dialogada dialogades dialogam dialogant dialogar dialogara dialogaran dialogarem dialogaren dialogares dialogareu dialogaria dialogarien dialogaries dialogarà dialogaràs dialogaré dialogaríem dialogaríeu dialogassen dialogasses dialogassin dialogassis dialogat dialogats dialogau dialogava dialogaven dialogaves dialogo dialogue dialoguem dialoguen dialogues dialoguessen dialoguesses dialoguessin dialoguessis dialogueu dialogui dialoguin dialoguis dialogués dialoguéssem dialoguésseu dialoguéssim dialoguéssiu dialoguí dialogà dialogàrem dialogàreu dialogàs dialogàssem dialogàsseu dialogàssim dialogàssiu dialogàvem dialogàveu occ sept val v
dialoguer

dialogisme /di.a.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /di.a.ɫoˈʒiz.me/ /di.ə.ɫoˈʒiz.mə/ /di.ə.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
dialogisme

dialèctica /di.aˈɫɛk.ti.ka/ /di.əˈɫɛk.ti.kə/ n fem
dialectique

dialècticament /di.aˌɫɛk.ti.kaˈmen/ /di.aˌɫɛk.ti.kaˈment/ /di.əˌɫɛk.ti.kəˈmen/ /di.əˌɫɛk.ti.kəˈment/ adv
dialectiquement

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamant
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.
carreau diamant
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.

diametralment /di.a.meˌtɾaɫˈmen/ /di.a.meˌtɾaɫˈment/ /di.ə.məˌtɾaɫˈmen/ /di.ə.məˌtɾaɫˈment/ adv
diamétralement

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
réveil
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.
mille
Centre d’un blanc com a objectiu de pràctica de tir.

diantre /diˈan.tɾe/ /diˈan.tɾə/ Interjection
diable

diapasó /di.a.paˈzo/ /di.ə.pəˈzo/ n masc
diapason

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
diapositive

diari diària adj masc
journalier quotidien

diari n masc
journal quotidien
Periòdic de notícies publicat cada dia.
journal journal intime
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diari de classe n masc
journal de classe

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
dyarchie

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
diarrhée

diartrosi /di.aɾˈtɾɔ.zi/ /di.ərˈtɾɔ.zi/ n fem
diarthrose

diastràtic /di.asˈtɾa.tik/ /di.əsˈtɾa.tik/ adj masc
diastratique

diatònicament /di.aˌtɔ.ni.kaˈmen/ /di.aˌtɔ.ni.kaˈment/ /di.əˌtɔ.ni.kəˈmen/ /di.əˌtɔ.ni.kəˈment/ adv
diatoniquement

diatòpic /di.aˈtɔ.pik/ /di.əˈtɔ.pik/ adj masc
diatopique

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
dessin
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dibuix dibuixa dibuixada dibuixades dibuixam dibuixant dibuixar dibuixara dibuixaran dibuixarem dibuixaren dibuixares dibuixareu dibuixaria dibuixarien dibuixaries dibuixarà dibuixaràs dibuixaré dibuixaríem dibuixaríeu dibuixassen dibuixasses dibuixassin dibuixassis dibuixat dibuixats dibuixau dibuixava dibuixaven dibuixaves dibuixe dibuixem dibuixen dibuixes dibuixessen dibuixesses dibuixessin dibuixessis dibuixeu dibuixi dibuixin dibuixis dibuixo dibuixà dibuixàrem dibuixàreu dibuixàs dibuixàssem dibuixàsseu dibuixàssim dibuixàssiu dibuixàvem dibuixàveu dibuixés dibuixéssem dibuixésseu dibuixéssim dibuixéssiu dibuixí occ sept val v
dessiner

dibuixos animats n masc
dessin animé

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
dictionnaire
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

diccionarista /dik.si.o.naˈɾis.ta/ /dik.si.o.naˈɾis.te/ /dik.si.o.nəˈɾis.tə/ /dik.si.u.nəˈɾis.tə/ n neut
dictionnariste

dicible /diˈsi.bɫe/ /diˈsi.βɫe/ /diˈsi.βɫə/ /diˈsib.bɫe/ /diˈsib.bɫə/ adj
dicible

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
dichotomie

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
dictateur

dictam n masc
dictame
(botànica) (Dictamnus) Gènere de plantes de la família de les rutàcies (Rutaceae).

dictamen /dikˈta.men/ /dikˈta.mən/ n masc
opinion

dictar /dikˈta/ /dikˈtaɾ/ alg ant bal cent dict dicta dictada dictades dictaia dictaien dictaies dictam dictant dictar dictara dictaran dictarem dictaren dictares dictareu dictaria dictarien dictaries dictariva dictariven dictarives dictarà dictaràs dictaré dictaríem dictaríeu dictarívem dictaríveu dictassen dictasses dictassin dictassis dictat dictats dictau dictava dictaven dictaves dictavi dictavo dicte dicteguem dicteguessa dicteguessen dicteguesses dictegueu dictegués dicteguéssom dicteguéssou dictem dicten dictes dictessa dictessen dictesses dictessi dictessin dictessis dicteu dicti dictin dictis dicto dictos dicts dictà dictàiem dictàieu dictàrem dictàreu dictàs dictàssem dictàsseu dictàssim dictàssiu dictàvem dictàvets dictàveu dictàvom dictés dictéssem dictésseu dictéssim dictéssiu dictí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dicter

dictat /dikˈtat/ n masc
dictée
Exercici escolar en què el professor diu un text davant els alumnes perquè aquests el vagin escrivint, la correcció del qual permet comprovar el nivell d'ortografia i gramàtica.

dictatorial /dik.ta.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.tu.ɾiˈaɫ/ adj
dictatorial

dictatorialment /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈmen/ /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.tu.ɾiˌaɫˈmen/ adv
dictatorialement

dictàfon /dikˈta.fon/ /dikˈta.fun/ n masc
dictaphone

dida /ˈdi.ða/ /ˈdi.ðə/ n fem
nourrice

didactisme /di.ðakˈtiz.me/ /di.ðəkˈtiz.mə/ n masc
didactisme

didal /diˈðaɫ/ n masc
dé dé à coudre
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didjeridú n masc
didgeridoo

didàctica n fem
didactique

didàctica de la llengua n fem
didactique des langues

didàctica diferencial n fem
didactique différenciée

didàctica especial n fem
didactique spéciale

didàctica general n fem
didactique générale

didàcticament /diˌðak.ti.kaˈmen/ /diˌðak.ti.kaˈment/ /diˌðak.ti.kəˈmen/ /diˌðak.ti.kəˈment/ adv
didactiquement

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
diète

dietari /di.eˈta.ɾi/ /di.əˈta.ɾi/ n masc
ordo
Espècie de calendari que usen els eclesiàstics, on disposen l'orde i el ritus de les pregàries i l'ofici diví de tot l'any.

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
diffamation

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ alg ant bal cent difam difama difamada difamades difamaia difamaien difamaies difamam difamant difamar difamara difamaran difamarem difamaren difamares difamareu difamaria difamarien difamaries difamariva difamariven difamarives difamarà difamaràs difamaré difamaríem difamaríeu difamarívem difamaríveu difamassen difamasses difamassin difamassis difamat difamats difamau difamava difamaven difamaves difamavi difamavo difame difameguem difameguessa difameguessen difameguesses difamegueu difamegués difameguéssom difameguéssou difamem difamen difames difamessa difamessen difamesses difamessi difamessin difamessis difameu difami difamin difamis difamo difamos difams difamà difamàiem difamàieu difamàrem difamàreu difamàs difamàssem difamàsseu difamàssim difamàssiu difamàvem difamàvets difamàveu difamàvom difamés difaméssem difamésseu difaméssim difaméssiu difamí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diffamer

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
différent
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
différemment

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ alg ant bal centr difereix difereixa difereixen difereixes difereixi difereixin difereixis difereixo difereixs diferesc diferesca diferesquen diferesques diferesqui diferesquin diferesquis diferia diferida diferides diferien diferies diferiguem diferiguera diferigueren diferigueres diferiguessen diferiguesses diferiguessin diferiguessis diferigueu diferigueva diferigueven diferigueves diferigué diferiguérem diferiguéreu diferigués diferiguéssem diferiguésseu diferiguéssim diferiguéssiu diferiguévem diferiguéveu diferim diferint diferir diferira diferiran diferirem diferiren diferires diferireu diferiria diferirien diferiries difeririva difeririven diferirives diferirà diferiràs diferiré diferiríem diferiríeu diferirívem diferiríveu diferisc diferisca diferisco diferiscos diferisquem diferisquen diferisques diferisqueu diferissa diferissen diferisses diferissi diferissin diferissis diferist diferit diferits diferiu diferiva diferiven diferives diferix diferixa diferixen diferixes diferixi diferixin diferixis diferixo diferixos diferí diferíem diferíets diferíeu diferírem diferíreu diferís diferíscon diferíssem diferísseu diferíssim diferíssiu diferíssom diferíssou diferívem diferíveu diferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
différer

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
différence

diferència de gols n fem
différence de buts

dificultat n fem
difficulté
Complicació, obstacle per fer una cosa.

dificultat d'aprenentatge n fem
difficulté d'apprentissage

dificultat d'escriptura n fem
trouble de l'écriture

dificultat de lectura n fem
trouble de lécture

dificultosament /di.fi.kuɫˌto.zaˈmen/ /di.fi.kuɫˌto.zaˈment/ /di.fi.kuɫˌto.zəˈmen/ /di.fi.kuɫˌto.zəˈment/ adv
difficultueusement

difondre /diˈfon.dɾe/ bal difon difonc difondran difondre difondrem difondreu difondria difondrien difondries difondrà difondràs difondré difondríem difondríeu difonem difonen difonent difoneu difonga difonguem difonguen difonguera difongueren difongueres difongues difonguessen difonguesses difonguessin difonguessis difongueu difongui difonguin difonguis difongué difonguérem difonguéreu difongués difonguéssem difonguésseu difonguéssim difonguéssiu difonguí difonia difonien difonies difons difoníem difoníeu difosa difoses difosos difós eiv occ v.cent val v
diffuser

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
diphtongue

diftong creixent n masc
diphtongue ascendante

diftong decreixent n masc
diphtongue décroissante

diftongació /dif.toŋ.ɡa.siˈo/ /dif.toŋ.ɡə.siˈo/ /dif.tuŋ.ɡə.siˈo/ n fem
diphtongaison

diftongar /dif.toŋˈɡa/ /dif.toŋˈɡaɾ/ /dif.tuŋˈɡa/ alg bal diftong diftonga diftongada diftongades diftongam diftongant diftongar diftongara diftongaran diftongarem diftongaren diftongares diftongareu diftongaria diftongarien diftongaries diftongarà diftongaràs diftongaré diftongaríem diftongaríeu diftongassen diftongasses diftongassin diftongassis diftongat diftongats diftongau diftongava diftongaven diftongaves diftongo diftongue diftonguem diftonguen diftongues diftonguessen diftonguesses diftonguessin diftonguessis diftongueu diftongui diftonguin diftonguis diftongués diftonguéssem diftonguésseu diftonguéssim diftonguéssiu diftonguí diftongà diftongàrem diftongàreu diftongàs diftongàssem diftongàsseu diftongàssim diftongàssiu diftongàvem diftongàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
diphtonguer

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
diphtérie

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ adj masc
défunt
Que ha mort.

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ n masc
défunt
Persona que ha mort.

difusament /diˌfu.zaˈmen/ /diˌfu.zaˈment/ /diˌfu.zəˈmen/ /diˌfu.zəˈment/ adv
diffusément

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
diffusion

difícil adj
difficile
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

difícilment /diˌfi.siɫˈmen/ /diˌfi.siɫˈment/ adv
difficilement

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ alg ant bal centr digereix digereixa digereixen digereixes digereixi digereixin digereixis digereixo digereixs digeresc digeresca digeresquen digeresques digeresqui digeresquin digeresquis digeria digerida digerides digerien digeries digeriguem digeriguera digerigueren digerigueres digeriguessen digeriguesses digeriguessin digeriguessis digerigueu digerigueva digerigueven digerigueves digerigué digeriguérem digeriguéreu digerigués digeriguéssem digeriguésseu digeriguéssim digeriguéssiu digeriguévem digeriguéveu digerim digerint digerir digerira digeriran digerirem digeriren digerires digerireu digeriria digeririen digeriries digeririva digeririven digeririves digerirà digeriràs digeriré digeriríem digeriríeu digerirívem digeriríveu digerisc digerisca digerisco digeriscos digerisquem digerisquen digerisques digerisqueu digerissa digerissen digerisses digerissi digerissin digerissis digerist digerit digerits digeriu digeriva digeriven digerives digerix digerixa digerixen digerixes digerixi digerixin digerixis digerixo digerixos digerí digeríem digeríets digeríeu digerírem digeríreu digerís digeríscon digeríssem digerísseu digeríssim digeríssiu digeríssom digeríssou digerívem digeríveu digeríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
digérer

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
digestif
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
Que causa o contribueix a la digestió.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
digital
Relacionat amb els dits.
numérique
Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

digitalització n fem
numérisation

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) digitalitz digitalitza digitalitzada digitalitzades digitalitzam digitalitzant digitalitzar digitalitzara digitalitzaran digitalitzarem digitalitzaren digitalitzares digitalitzareu digitalitzaria digitalitzarien digitalitzaries digitalitzarà digitalitzaràs digitalitzaré digitalitzaríem digitalitzaríeu digitalitzassen digitalitzasses digitalitzassin digitalitzassis digitalitzat digitalitzats digitalitzau digitalitzava digitalitzaven digitalitzaves digitalitze digitalitzem digitalitzen digitalitzes digitalitzessen digitalitzesses digitalitzessin digitalitzessis digitalitzeu digitalitzi digitalitzin digitalitzis digitalitzo digitalitzà digitalitzàrem digitalitzàreu digitalitzàs digitalitzàssem digitalitzàsseu digitalitzàssim digitalitzàssiu digitalitzàvem digitalitzàveu digitalitzés digitalitzéssem digitalitzésseu digitalitzéssim digitalitzéssiu digitalitzí occ sept val v
numériser

diglòssia /diˈɣɫɔ.si.a/ /diˈɣɫɔ.si.ə/ n fem
diglossie

dignament /ˌdiŋ.naˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈment/ /ˌdiɡ.naˈmen/ /ˌdiɡ.naˈment/ adv
dignement

dignar-se /diŋ.nərˈsə/ /diŋˈnar.se/ /diŋˈnar.sə/ /diŋˈnaɾ.sə/ /diɡˈnaɾ.se/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dign digna dignada dignades dignam dignant dignar dignara dignaran dignarem dignaren dignares dignareu dignaria dignarien dignaries dignarà dignaràs dignaré dignaríem dignaríeu dignassen dignasses dignassin dignassis dignat dignats dignau dignava dignaven dignaves digne dignem dignen dignes dignessen dignesses dignessin dignessis digneu digni dignin dignis digno dignà dignàrem dignàreu dignàs dignàssem dignàsseu dignàssim dignàssiu dignàvem dignàveu dignés dignéssem dignésseu dignéssim dignéssiu digní occ sept val v
daigner

digne /ˈdiŋ.ne/ /ˈdiŋ.nə/ /ˈdiɡ.ne/ adj masc
digne
Mereixedor de respecte.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
dignité
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
jeudi

dijous gras n masc
jeudi gras

dilecció n fem
affection

dilema moral n masc
dilemme éthique

diletantisme /di.ɫe.tanˈtiz.me/ /di.ɫə.tənˈtiz.mə/ n masc
dilettantisme

diligentment /di.ɫiˌd͡ʒemˈmen/ /di.ɫiˌd͡ʒemˈment/ /di.ɫiˌʒemˈmen/ /di.ɫiˌʒemˈment/ adv
diligemment

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
course
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
diligence course
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
lundi

dilruba /diɫˈru.ba/ /diɫˈru.βə/ n masc
dilruba

diluviar /di.ɫu.viˈa/ /di.ɫu.viˈaɾ/ /di.ɫu.βiˈa/ v
pleuvoir à verse

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
mardi

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
mercredi

dimecres de cendra n masc
mercredi des cendres

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
dimension

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
diminutif

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
démission

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ bal dimiteix dimiteixen dimiteixes dimiteixi dimiteixin dimiteixis dimiteixo dimitesc dimitesqui dimitesquin dimitesquis dimitia dimitida dimitides dimitien dimities dimitiguem dimitigueu dimitim dimitint dimitir dimitira dimitiran dimitirem dimitiren dimitires dimitireu dimitiria dimitirien dimitiries dimitirà dimitiràs dimitiré dimitiríem dimitiríeu dimitisc dimitisca dimitisquen dimitisques dimitissen dimitisses dimitissin dimitissis dimitit dimitits dimitiu dimitix dimitixen dimitixes dimitixo dimití dimitíem dimitíeu dimitírem dimitíreu dimitís dimitíssem dimitísseu dimitíssim dimitíssiu n-occ occ sept val v
démissionner

dimoni /diˈmɔ.ni/ Interjection
diable
(singular o plural) Sovint en frases interrogatives, denota enuig, sorpresa

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
démon
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dimorf /diˈmɔrf/ adj
dimorphe

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
déjeuner dîner
Àpat del migdia.
dinar
Moneda usada en alguns països àrabs.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) din dina dinada dinades dinam dinant dinar dinara dinaran dinarem dinaren dinares dinareu dinaria dinarien dinaries dinarà dinaràs dinaré dinaríem dinaríeu dinassen dinasses dinassin dinassis dinat dinats dinau dinava dinaven dinaves dine dinem dinen dines dinessen dinesses dinessin dinessis dineu dini dinin dinis dino dinà dinàrem dinàreu dinàs dinàssem dinàsseu dinàssim dinàssiu dinàvem dinàveu dinés dinéssem dinésseu dinéssim dinéssiu diní occ sept val v
déjeuner
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
dynastie

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
argent

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinosaure

dinou number
dix-neuf

dinou-cents /diˌnɔwˈsens/ number
dix-neuf cents

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
dix-neuvième

dins /ˈdins/ adv
dedans
A l'interior d'un espai delimitat.

dins /ˈdins/ n masc
intérieur
(pilota basca) Part d'una canxa tocant a la paret esquerra.

dins dels límits adv
dans les limites

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
dynamique

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
dynamique

dinàmica de grup n fem
dynamique de groupe

dinàmicament /diˌna.mi.kaˈmen/ /diˌna.mi.kaˈment/ /diˌna.mi.kəˈmen/ /diˌna.mi.kəˈment/ adv
dynamiquement

diplanètia /di.pɫaˈnɛ.ti.a/ /di.pɫəˈnɛ.ti.ə/ n fem
diplanétisme

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
diplôme

diplomat /di.pɫoˈmat/ /di.pɫuˈmat/ n masc
diplômé

diplomatura /di.pɫo.maˈtu.ɾa/ /di.pɫo.məˈtu.ɾə/ /di.pɫu.məˈtu.ɾə/ n fem
baccalauréat
Títol universitari que acredita que una persona ha superat els estudis de diplomatura.

diplomàcia /di.pɫoˈma.si.a/ /di.pɫoˈma.si.ə/ /di.pɫuˈma.si.ə/ n fem
diplomatie

diplomàticament /di.pɫoˌma.ti.kaˈmen/ /di.pɫoˌma.ti.kaˈment/ /di.pɫoˌma.ti.kəˈment/ /di.pɫuˌma.ti.kəˈmen/ adv
diplomatiquement

diputat /di.puˈtat/ n masc
député

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
dépôt
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
dire
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-hi la seva v
mettre son grain de sel

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
s'appeler
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
direction
Orientació que pren un desplaçament o moviment.
Departament d'un organisme que exerceix el lideratge.
Mecanisme d'un vehicle que permet al conductor el seu guiatge.

direcció escolar n fem
direction d'école

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
directement

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
direct
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
directeur
principal régisseur
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

director d'art n masc
directeur artistique

director de tesi n masc
directeur de thèse

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
directoire
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
répertoire
Publicació amb una relació de noms i adreces.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

directriu general comuna n fem
directive générale commune

directriu general pròpia n fem
directive générale propre

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ bal dirigeix dirigeixen dirigeixes dirigeixi dirigeixin dirigeixis dirigeixo dirigesc dirigesqui dirigesquin dirigesquis dirigia dirigida dirigides dirigien dirigies dirigiguem dirigigueu dirigim dirigint dirigir dirigira dirigiran dirigirem dirigiren dirigires dirigireu dirigiria dirigirien dirigiries dirigirà dirigiràs dirigiré dirigiríem dirigiríeu dirigisc dirigisca dirigisquen dirigisques dirigissen dirigisses dirigissin dirigissis dirigit dirigits dirigiu dirigix dirigixen dirigixes dirigixo dirigí dirigíem dirigíeu dirigírem dirigíreu dirigís dirigíssem dirigísseu dirigíssim dirigíssiu n-occ occ sept val v
diriger
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
Manar, liderar seguint una línia o normes.

dirimir /di.ɾiˈmi/ /di.ɾiˈmiɾ/ alg ant bal centr dirimeix dirimeixa dirimeixen dirimeixes dirimeixi dirimeixin dirimeixis dirimeixo dirimeixs dirimesc dirimesca dirimesquen dirimesques dirimesqui dirimesquin dirimesquis dirimia dirimida dirimides dirimien dirimies dirimiguem dirimiguera dirimigueren dirimigueres dirimiguessen dirimiguesses dirimiguessin dirimiguessis dirimigueu dirimigueva dirimigueven dirimigueves dirimigué dirimiguérem dirimiguéreu dirimigués dirimiguéssem dirimiguésseu dirimiguéssim dirimiguéssiu dirimiguévem dirimiguéveu dirimim dirimint dirimir dirimira dirimiran dirimirem dirimiren dirimires dirimireu dirimiria dirimirien dirimiries dirimiriva dirimiriven dirimirives dirimirà dirimiràs dirimiré dirimiríem dirimiríeu dirimirívem dirimiríveu dirimisc dirimisca dirimisco dirimiscos dirimisquem dirimisquen dirimisques dirimisqueu dirimissa dirimissen dirimisses dirimissi dirimissin dirimissis dirimist dirimit dirimits dirimiu dirimiva dirimiven dirimives dirimix dirimixa dirimixen dirimixes dirimixi dirimixin dirimixis dirimixo dirimixos dirimí dirimíem dirimíets dirimíeu dirimírem dirimíreu dirimís dirimíscon dirimíssem dirimísseu dirimíssim dirimíssiu dirimíssom dirimíssou dirimívem dirimíveu dirimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
départger

disbauxa /dizˈbaw.ʃa/ /dizˈbaw.ʃə/ /dizˈβaw.t͡ʃa/ /dizˈβaw.ʃa/ n fem
débauche
Comportament d'aquell qui es lliura als delits sensuals sense moderació.

disc /ˈdisk/ n masc
disque
Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
(hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc compacte n masc
disque audionumérique

disc dur n masc
disque dur

disc volador n masc
discoplane

disc òptic n masc
disque optique

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
dyscalculie

discapacitat n fem
incapacité

discapacitat motriu n fem
déficience motrice

discapacitat múltiple n fem
handicaps associés

discernir /di.serˈni/ /di.seɾˈni/ /di.seɾˈniɾ/ /di.sərˈni/ /dis.səɾˈni/ alg ant bal centr discerneix discerneixa discerneixen discerneixes discerneixi discerneixin discerneixis discerneixo discerneixs discernesc discernesca discernesquen discernesques discernesqui discernesquin discernesquis discernia discernida discernides discernien discernies discerniguem discerniguera discernigueren discernigueres discerniguessen discerniguesses discerniguessin discerniguessis discernigueu discernigueva discernigueven discernigueves discernigué discerniguérem discerniguéreu discernigués discerniguéssem discerniguésseu discerniguéssim discerniguéssiu discerniguévem discerniguéveu discernim discernint discernir discernira discerniran discernirem discerniren discernires discernireu discerniria discernirien discerniries discerniriva discerniriven discernirives discernirà discerniràs discerniré discerniríem discerniríeu discernirívem discerniríveu discernisc discernisca discernisco discerniscos discernisquem discernisquen discernisques discernisqueu discernissa discernissen discernisses discernissi discernissin discernissis discernist discernit discernits discerniu discerniva discerniven discernives discernix discernixa discernixen discernixes discernixi discernixin discernixis discernixo discernixos discerní discerníem discerníets discerníeu discernírem discerníreu discernís discerníscon discerníssem discernísseu discerníssim discerníssiu discerníssom discerníssou discernívem discerníveu discerníxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
discerner

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
discipline
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

disciplinadament /di.si.pɫiˌna.ðaˈmen/ /di.si.pɫiˌna.ðaˈment/ /di.si.pɫiˌna.ðəˈmen/ /dis.si.pɫiˌna.ðəˈmen/ /dis.si.pɫiˌna.ðəˈment/ adv
disciplinairement

discordança /dis.koɾˈðan.sa/ /dis.koɾˈðan.sə/ /dis.kurˈdan.sə/ /dis.kurˈðan.sə/ n fem
discordance

discrecionalment /dis.kɾe.si.oˌnaɫˈmen/ /dis.kɾe.si.oˌnaɫˈment/ /dis.kɾə.si.oˌnaɫˈment/ /dis.kɾə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
discrétionnairement

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
discrétion

discrepar /dis.kɾeˈpa/ /dis.kɾeˈpaɾ/ /dis.kɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) discrep discrepa discrepada discrepades discrepam discrepant discrepar discrepara discreparan discreparem discreparen discrepares discrepareu discreparia discreparien discreparies discreparà discreparàs discreparé discreparíem discreparíeu discrepassen discrepasses discrepassin discrepassis discrepat discrepats discrepau discrepava discrepaven discrepaves discrepe discrepem discrepen discrepes discrepessen discrepesses discrepessin discrepessis discrepeu discrepi discrepin discrepis discrepo discrepà discrepàrem discrepàreu discrepàs discrepàssem discrepàsseu discrepàssim discrepàssiu discrepàvem discrepàveu discrepés discrepéssem discrepésseu discrepéssim discrepéssiu discrepí occ sept val v
diverger
Dues coses, ser diferents entre elles.
Dissentir, no estar d'acord.

discret /disˈkɾet/ adj masc
discret

discretament /disˌkɾe.taˈmen/ /disˌkɾe.taˈment/ /disˌkɾe.təˈmen/ /disˌkɾe.təˈment/ adv
discrètement

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
discrimination

discriminació auditiva n fem
discrimination auditive

discriminació visual n fem
discrimination visuelle

discurs /disˈkurs/ n masc
discours

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
discussion

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ bal discuteix discuteixen discuteixes discuteixi discuteixin discuteixis discuteixo discutesc discutesqui discutesquin discutesquis discutia discutida discutides discutien discuties discutiguem discutigueu discutim discutint discutir discutira discutiran discutirem discutiren discutires discutireu discutiria discutirien discutiries discutirà discutiràs discutiré discutiríem discutiríeu discutisc discutisca discutisquen discutisques discutissen discutisses discutissin discutissis discutit discutits discutiu discutix discutixen discutixes discutixo discutí discutíem discutíeu discutírem discutíreu discutís discutíssem discutísseu discutíssim discutíssiu n-occ occ sept val v
discuter
Examinar una qüestió fent-ne una valoració dels aspectes positius i negatius.
(intransitiu) Expressar i argumentar opinions oposades.
contester
Contradir, posar en dubte.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
discorde

discórrer /disˈko.re/ /disˈko.reɾ/ /disˈko.rə/ bal discorr discorre discorregem discorregeu discorreguda discorregudes discorreguem discorreguera discorregueren discorregueres discorreguessen discorreguesses discorreguessin discorreguessis discorregut discorreguts discorregué discorreguérem discorreguéreu discorregués discorreguéssem discorreguésseu discorreguéssim discorreguéssiu discorreguí discorregéreu discorrem discorren discorrent discorreran discorrerem discorrereu discorreria discorrerien discorreries discorrerà discorreràs discorreré discorreríem discorreríeu discorres discorreu discorri discorria discorrien discorries discorrin discorris discorro discorrs discorríem discorríeu discórrec discórrega discórregen discórreguen discórregues discórrer occ sept val v
discourir

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
déguisement
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
artifice déguisement
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disfressa disfressada disfressades disfressam disfressant disfressar disfressara disfressaran disfressarem disfressaren disfressares disfressareu disfressaria disfressarien disfressaries disfressarà disfressaràs disfressaré disfressaríem disfressaríeu disfressassen disfressasses disfressassin disfressassis disfressat disfressats disfressau disfressava disfressaven disfressaves disfresse disfressem disfressen disfresses disfressessen disfressesses disfressessin disfressessis disfresseu disfressi disfressin disfressis disfresso disfressà disfressàrem disfressàreu disfressàs disfressàssem disfressàsseu disfressàssim disfressàssiu disfressàvem disfressàveu disfressés disfresséssem disfressésseu disfresséssim disfresséssiu disfressí disfrès occ sept val v
déguiser

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
dysphagie

dislocar /diz.ɫoˈka/ /diz.ɫoˈkaɾ/ /diz.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) disloc disloca dislocada dislocades dislocam dislocant dislocar dislocara dislocaran dislocarem dislocaren dislocares dislocareu dislocaria dislocarien dislocaries dislocarà dislocaràs dislocaré dislocaríem dislocaríeu dislocassen dislocasses dislocassin dislocassis dislocat dislocats dislocau dislocava dislocaven dislocaves disloco dislocà dislocàrem dislocàreu dislocàs dislocàssem dislocàsseu dislocàssim dislocàssiu dislocàvem dislocàveu disloque disloquem disloquen disloques disloquessen disloquesses disloquessin disloquessis disloqueu disloqui disloquin disloquis disloqués disloquéssem disloquésseu disloquéssim disloquéssiu disloquí occ sept val v
disloquer
Treure una cosa del seu lloc.
déboîter
(medicina) Sortir un os de la seva articulació.

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
dyslexie

disortografia n fem
dysorthographie

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ alg ant bal cent dispar dispara disparada disparades disparaia disparaien disparaies disparam disparant disparar disparara dispararan dispararem dispararen disparares disparareu dispararia dispararien dispararies disparariva disparariven dispararives dispararà dispararàs dispararé dispararíem dispararíeu dispararívem dispararíveu disparassen disparasses disparassin disparassis disparat disparats disparau disparava disparaven disparaves disparavi disparavo dispare dispareguem dispareguessa dispareguessen dispareguesses disparegueu disparegués dispareguéssom dispareguéssou disparem disparen dispares disparessa disparessen disparesses disparessi disparessin disparessis dispareu dispari disparin disparis disparo disparos dispars disparà disparàiem disparàieu disparàrem disparàreu disparàs disparàssem disparàsseu disparàssim disparàssiu disparàvem disparàvets disparàveu disparàvom disparés disparéssem disparésseu disparéssim disparéssiu disparí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tirer

dispendiosament /dis.pen.diˌo.zaˈmen/ /dis.pen.diˌo.zaˈment/ /dis.pən.diˌo.zəˈmen/ /dis.pən.diˌo.zəˈment/ adv
dispendieusement

dispensar /dis.penˈsa/ /dis.penˈsaɾ/ /dis.pənˈsa/ alg ant bal cent dispens dispensa dispensada dispensades dispensaia dispensaien dispensaies dispensam dispensant dispensar dispensara dispensaran dispensarem dispensaren dispensares dispensareu dispensaria dispensarien dispensaries dispensariva dispensariven dispensarives dispensarà dispensaràs dispensaré dispensaríem dispensaríeu dispensarívem dispensaríveu dispensassen dispensasses dispensassin dispensassis dispensat dispensats dispensau dispensava dispensaven dispensaves dispensavi dispensavo dispense dispenseguem dispenseguessa dispenseguessen dispenseguesses dispensegueu dispensegués dispenseguéssom dispenseguéssou dispensem dispensen dispenses dispensessa dispensessen dispensesses dispensessi dispensessin dispensessis dispenseu dispensi dispensin dispensis dispenso dispensos dispenss dispensà dispensàiem dispensàieu dispensàrem dispensàreu dispensàs dispensàssem dispensàsseu dispensàssim dispensàssiu dispensàvem dispensàvets dispensàveu dispensàvom dispensés dispenséssem dispensésseu dispenséssim dispenséssiu dispensí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dispenser

dispers /disˈpɛrs/ adj masc
dispersé

dispersió /dis.peɾ.siˈo/ /dis.pər.siˈo/ n fem
dispersion
Desviació d'un conjunt de valors respecte a un valor central, que generalment correspon a la mitjana aritmètica.

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
disponible

disposar /dis.poˈza/ /dis.poˈzaɾ/ /dis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disposa disposada disposades disposam disposant disposar disposara disposaran disposarem disposaren disposares disposareu disposaria disposarien disposaries disposarà disposaràs disposaré disposaríem disposaríeu disposassen disposasses disposassin disposassis disposat disposats disposau disposava disposaven disposaves dispose disposem disposen disposes disposessen disposesses disposessin disposessis disposeu disposi disposin disposis disposo disposà disposàrem disposàreu disposàs disposàssem disposàsseu disposàssim disposàssiu disposàvem disposàveu disposés disposéssem disposésseu disposéssim disposéssiu disposí dispòs occ sept val v
disposer
Col·locar coses en un ordre determinat.
fournir
Tenir coses a l'abast o elements al servei d'algú.

disposició /dis.po.zi.siˈo/ /dis.pu.zi.siˈo/ n fem
disposition

disposició tàctica n fem
circulation tactique

dispositiu intrauterí n masc
dispositif intra-utérin

disprosi n masc
dysprosium

dispràxia n fem
dyspraxie

disputar /dis.puˈta/ /dis.puˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) disput disputa disputada disputades disputam disputant disputar disputara disputaran disputarem disputaren disputares disputareu disputaria disputarien disputaries disputarà disputaràs disputaré disputaríem disputaríeu disputassen disputasses disputassin disputassis disputat disputats disputau disputava disputaven disputaves dispute disputem disputen disputes disputessen disputesses disputessin disputessis disputeu disputi disputin disputis disputo disputà disputàrem disputàreu disputàs disputàssem disputàsseu disputàssim disputàssiu disputàvem disputàveu disputés disputéssem disputésseu disputéssim disputéssiu disputí occ sept val v
discuter
Discutir amb vehemència sobre qualsevol cosa.
disputer
Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

disquet /disˈket/ /disˈkət/ /disˈkɛt/ n masc
disquette

dissabte /diˈsap.te/ n masc
samedi

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dissec disseca dissecada dissecades dissecam dissecant dissecar dissecara dissecaran dissecarem dissecaren dissecares dissecareu dissecaria dissecarien dissecaries dissecarà dissecaràs dissecaré dissecaríem dissecaríeu dissecassen dissecasses dissecassin dissecassis dissecat dissecats dissecau dissecava dissecaven dissecaves disseco dissecà dissecàrem dissecàreu dissecàs dissecàssem dissecàsseu dissecàssim dissecàssiu dissecàvem dissecàveu disseque dissequem dissequen disseques dissequessen dissequesses dissequessin dissequessis dissequeu dissequi dissequin dissequis dissequés dissequéssem dissequésseu dissequéssim dissequéssiu dissequí occ sept val v
empailler

disseccionar /di.sek.si.oˈna/ /di.sek.si.oˈnaɾ/ /di.sək.si.oˈna/ /di.sək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseccion dissecciona disseccionada disseccionades disseccionam disseccionant disseccionar disseccionara disseccionaran disseccionarem disseccionaren disseccionares disseccionareu disseccionaria disseccionarien disseccionaries disseccionarà disseccionaràs disseccionaré disseccionaríem disseccionaríeu disseccionassen disseccionasses disseccionassin disseccionassis disseccionat disseccionats disseccionau disseccionava disseccionaven disseccionaves disseccione disseccionem disseccionen dissecciones disseccionessen disseccionesses disseccionessin disseccionessis disseccioneu disseccioni disseccionin disseccionis dissecciono disseccionà disseccionàrem disseccionàreu disseccionàs disseccionàssem disseccionàsseu disseccionàssim disseccionàssiu disseccionàvem disseccionàveu disseccionés disseccionéssem disseccionésseu disseccionéssim disseccionéssiu disseccioní occ sept val v
disséquer

dissentir /ði.senˈti/ /ði.senˈtiɾ/ /ði.sənˈti/ alg ant bal centr dissenteix dissenteixa dissenteixen dissenteixes dissenteixi dissenteixin dissenteixis dissenteixo dissenteixs dissentesc dissentesca dissentesquen dissentesques dissentesqui dissentesquin dissentesquis dissentia dissentida dissentides dissentien dissenties dissentiguem dissentiguera dissentigueren dissentigueres dissentiguessen dissentiguesses dissentiguessin dissentiguessis dissentigueu dissentigueva dissentigueven dissentigueves dissentigué dissentiguérem dissentiguéreu dissentigués dissentiguéssem dissentiguésseu dissentiguéssim dissentiguéssiu dissentiguévem dissentiguéveu dissentim dissentint dissentir dissentira dissentiran dissentirem dissentiren dissentires dissentireu dissentiria dissentirien dissentiries dissentiriva dissentiriven dissentirives dissentirà dissentiràs dissentiré dissentiríem dissentiríeu dissentirívem dissentiríveu dissentisc dissentisca dissentisco dissentiscos dissentisquem dissentisquen dissentisques dissentisqueu dissentissa dissentissen dissentisses dissentissi dissentissin dissentissis dissentist dissentit dissentits dissentiu dissentiva dissentiven dissentives dissentix dissentixa dissentixen dissentixes dissentixi dissentixin dissentixis dissentixo dissentixos dissentí dissentíem dissentíets dissentíeu dissentírem dissentíreu dissentís dissentíscon dissentíssem dissentísseu dissentíssim dissentíssiu dissentíssom dissentíssou dissentívem dissentíveu dissentíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
s'opposer

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
plan

disseny curricular n masc
design curriculaire

disseny de joc n masc
conception de jeu vidéo

disseny de nivells n masc
conception de niveaux

disseny experimental n masc
plan d'expérience

disseny gràfic n masc
graphisme

disseny quasiexperimental n masc
modèle quasi-expérimental

disseny universal n masc
design pour tous

disseny universal de l'aprenentatge n masc
design universel de l'apprentissage

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseny dissenya dissenyada dissenyades dissenyam dissenyant dissenyar dissenyara dissenyaran dissenyarem dissenyaren dissenyares dissenyareu dissenyaria dissenyarien dissenyaries dissenyarà dissenyaràs dissenyaré dissenyaríem dissenyaríeu dissenyassen dissenyasses dissenyassin dissenyassis dissenyat dissenyats dissenyau dissenyava dissenyaven dissenyaves dissenye dissenyem dissenyen dissenyes dissenyessen dissenyesses dissenyessin dissenyessis dissenyeu dissenyi dissenyin dissenyis dissenyo dissenyà dissenyàrem dissenyàreu dissenyàs dissenyàssem dissenyàsseu dissenyàssim dissenyàssiu dissenyàvem dissenyàveu dissenyés dissenyéssem dissenyésseu dissenyéssim dissenyéssiu dissenyí occ sept val v
dessiner concevoir

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
dissertation

disset number
dix-sept

disset-cents /diˌsɛtˈsens/ number
dix-sept cents

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
dix-septième

dissidència /di.siˈðɛn.si.a/ /di.siˈðɛn.si.ə/ n fem
dissidence

dissincronia n fem
dyssynchronie

dissipadament /di.siˌpa.ðaˈmen/ /di.siˌpa.ðaˈment/ /di.siˌpa.ðəˈmen/ /di.siˌpa.ðəˈment/ adv
dissolument

dissipar /di.siˈpa/ /di.siˈpaɾ/ alg ant bal cent dissip dissipa dissipada dissipades dissipaia dissipaien dissipaies dissipam dissipant dissipar dissipara dissiparan dissiparem dissiparen dissipares dissipareu dissiparia dissiparien dissiparies dissipariva dissipariven dissiparives dissiparà dissiparàs dissiparé dissiparíem dissiparíeu dissiparívem dissiparíveu dissipassen dissipasses dissipassin dissipassis dissipat dissipats dissipau dissipava dissipaven dissipaves dissipavi dissipavo dissipe dissipeguem dissipeguessa dissipeguessen dissipeguesses dissipegueu dissipegués dissipeguéssom dissipeguéssou dissipem dissipen dissipes dissipessa dissipessen dissipesses dissipessi dissipessin dissipessis dissipeu dissipi dissipin dissipis dissipo dissipos dissips dissipà dissipàiem dissipàieu dissipàrem dissipàreu dissipàs dissipàssem dissipàsseu dissipàssim dissipàssiu dissipàvem dissipàvets dissipàveu dissipàvom dissipés dissipéssem dissipésseu dissipéssim dissipéssiu dissipí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dissiper

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ bal dissol dissolc dissoldran dissoldre dissoldrem dissoldreu dissoldria dissoldrien dissoldries dissoldrà dissoldràs dissoldré dissoldríem dissoldríeu dissolem dissolen dissolent dissoleu dissolga dissolguem dissolguen dissolguera dissolgueren dissolgueres dissolgues dissolguessen dissolguesses dissolguessin dissolguessis dissolgueu dissolgui dissolguin dissolguis dissolgué dissolguérem dissolguéreu dissolgués dissolguéssem dissolguésseu dissolguéssim dissolguéssiu dissolguí dissolia dissolien dissolies dissols dissolt dissolta dissoltes dissolts dissolíem dissolíeu occ val v
dissoudre

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
dissolution

dissolutament /di.soˌɫu.taˈmen/ /di.soˌɫu.taˈment/ /di.soˌɫu.təˈment/ /di.suˌɫu.təˈmen/ adv
dissolument

dissortat /di.soɾˈtat/ /di.surˈtat/ adj masc
malhereux

dissuadir /di.su.aˈði/ /di.su.aˈðiɾ/ /di.su.əˈði/ bal dissuadeix dissuadeixen dissuadeixes dissuadeixi dissuadeixin dissuadeixis dissuadeixo dissuadesc dissuadesqui dissuadesquin dissuadesquis dissuadia dissuadida dissuadides dissuadien dissuadies dissuadiguem dissuadigueu dissuadim dissuadint dissuadir dissuadira dissuadiran dissuadirem dissuadiren dissuadires dissuadireu dissuadiria dissuadirien dissuadiries dissuadirà dissuadiràs dissuadiré dissuadiríem dissuadiríeu dissuadisc dissuadisca dissuadisquen dissuadisques dissuadissen dissuadisses dissuadissin dissuadissis dissuadit dissuadits dissuadiu dissuadix dissuadixen dissuadixes dissuadixo dissuadí dissuadíem dissuadíeu dissuadírem dissuadíreu dissuadís dissuadíssem dissuadísseu dissuadíssim dissuadíssiu n-occ occ sept val v
dissuader

distanciar /dis.tan.siˈa/ /dis.tan.siˈaɾ/ /dis.tən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) distancia distanciada distanciades distanciam distanciant distanciar distanciara distanciaran distanciarem distanciaren distanciares distanciareu distanciaria distanciarien distanciaries distanciarà distanciaràs distanciaré distanciaríem distanciaríeu distanciassen distanciasses distanciassin distanciassis distanciat distanciats distanciau distanciava distanciaven distanciaves distancie distanciem distancien distancies distanciessen distanciesses distanciessin distanciessis distancieu distancii distancio distancià distanciàrem distanciàreu distanciàs distanciàssem distanciàsseu distanciàssim distanciàssiu distanciàvem distanciàveu distanciés distanciéssem distanciésseu distanciéssim distanciéssiu distancií distanciï distanciïn distanciïs occ sept val v
éloigner

distant /disˈtan/ /disˈtant/ adj
distant

distendre /disˈten.dɾe/ /disˈten.dɾə/ bal distenc distendran distendre distendrem distendreu distendria distendrien distendries distendrà distendràs distendré distendríem distendríeu distenem distenen distenent disteneu distenga distenguem distenguen distenguera distengueren distengueres distengues distenguessen distenguesses distenguessin distenguessis distengueu distengui distenguin distenguis distengué distenguérem distenguéreu distengués distenguéssem distenguésseu distenguéssim distenguéssiu distenguí distenia distenien distenies distens disteníem disteníeu distesa disteses distesos distès distén distés occ val v
distendre

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
distinction

distintament /disˌtin.taˈmen/ /disˌtin.taˈment/ /disˌtin.təˈmen/ /disˌtin.təˈment/ adv
distinctement

distopia /dis.toˈpi.a/ /dis.toˈpi.ə/ /dis.tuˈpi.ə/ n fem
dystopie

distractor n masc
distracteur

distretament /disˌtɾe.taˈmen/ /disˌtɾe.taˈment/ /disˌtɾe.təˈmen/ /disˌtɾe.təˈment/ /disˌtɾɛ.təˈmen/ adv
distraitement

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
distribution

distribució de freqüències n fem
distribution de fréquence

distribució normal n fem
distribution de Gauss

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ alg bal distribueix distribueixen distribueixes distribueixi distribueixin distribueixis distribueixo distribueixs distribuesc distribuesca distribuesquen distribuesques distribuesqui distribuesquin distribuesquis distribuint distribuir distribuiran distribuirem distribuireu distribuiria distribuirien distribuiries distribuirà distribuiràs distribuiré distribuiríem distribuiríeu distribuí distribuíem distribuíeu distribuírem distribuíreu distribuís distribuíssem distribuísseu distribuíssim distribuíssiu distribuïa distribuïda distribuïdes distribuïen distribuïes distribuïguem distribuïgueu distribuïm distribuïra distribuïren distribuïres distribuïsc distribuïsca distribuïsquen distribuïsques distribuïssen distribuïsses distribuïssin distribuïssis distribuït distribuïts distribuïu distribuïx distribuïxen distribuïxes distribuïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
distribuer

distributivament /dis.tɾi.buˌti.vaˈment/ /dis.tɾi.buˌti.vəˈmen/ /dis.tɾi.buˌti.vəˈment/ /dis.tɾi.βuˌti.βaˈmen/ /dis.tɾi.βuˌti.βəˈmen/ adv
distributivement

districte /disˈtrik.te/ /disˈtrik.tə/ n masc
district

disturbi /disˈtur.bi/ n masc
trouble

distància /disˈtan.si.a/ n fem
distance
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

distància de joc n fem
distance de jeu

distància de llançament n fem
distance de lancer

distància de marcatge n fem
distance de marquage

distància social n fem
distance sociale

disúria /diˈzu.ɾi.a/ /diˈzu.ɾi.ə/ n fem
dysurie

dit n masc
doigt orteil
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

dit del cor n masc
majeur

dita /ˈdi.ta/ /ˈdi.tə/ n masc
dire
Frase feta i conservada per la tradició d'una cultura amb l'objectiu de fer-la servir com advertència, o bé per comunicar una part del saber popular.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
dimanche

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
vendredi

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ alg ant bal centr divergeix divergeixa divergeixen divergeixes divergeixi divergeixin divergeixis divergeixo divergeixs divergesc divergesca divergesquen divergesques divergesqui divergesquin divergesquis divergia divergida divergides divergien divergies divergiguem divergiguera divergigueren divergigueres divergiguessen divergiguesses divergiguessin divergiguessis divergigueu divergigueva divergigueven divergigueves divergigué divergiguérem divergiguéreu divergigués divergiguéssem divergiguésseu divergiguéssim divergiguéssiu divergiguévem divergiguéveu divergim divergint divergir divergira divergiran divergirem divergiren divergires divergireu divergiria divergirien divergiries divergiriva divergiriven divergirives divergirà divergiràs divergiré divergiríem divergiríeu divergirívem divergiríveu divergisc divergisca divergisco divergiscos divergisquem divergisquen divergisques divergisqueu divergissa divergissen divergisses divergissi divergissin divergissis divergist divergit divergits divergiu divergiva divergiven divergives divergix divergixa divergixen divergixes divergixi divergixin divergixis divergixo divergixos divergí divergíem divergíets divergíeu divergírem divergíreu divergís divergíscon divergíssem divergísseu divergíssim divergíssiu divergíssom divergíssou divergívem divergíveu divergíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diverger

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
divergence
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
diversifié

diversament /diˌvɛr.səˈmen/ /diˌvɛɾ.saˈment/ /diˌvɛɾ.səˈment/ /diˌβɛr.saˈmen/ /diˌβɛr.səˈmen/ /diˌβɛɾ.saˈmen/ adv
diversement

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) diversific diversifica diversificada diversificades diversificam diversificant diversificar diversificara diversificaran diversificarem diversificaren diversificares diversificareu diversificaria diversificarien diversificaries diversificarà diversificaràs diversificaré diversificaríem diversificaríeu diversificassen diversificasses diversificassin diversificassis diversificat diversificats diversificau diversificava diversificaven diversificaves diversifico diversificà diversificàrem diversificàreu diversificàs diversificàssem diversificàsseu diversificàssim diversificàssiu diversificàvem diversificàveu diversifique diversifiquem diversifiquen diversifiques diversifiquessen diversifiquesses diversifiquessin diversifiquessis diversifiqueu diversifiqui diversifiquin diversifiquis diversifiqués diversifiquéssem diversifiquésseu diversifiquéssim diversifiquéssiu diversifiquí occ sept val v
diversifier

diversitat lingüística n fem
diversité linguistique

diversió n fem
amusement

diversos /diˈvɛɾ.sos/ /diˈvɛɾ.sus/ /diˈβɛr.sus/ /diˈβɛɾ.sos/ adj
diverse
(darrere del nom) De diferents tipus.
plusieurs
(davant del nom) Alguns, uns quants de diferents.

divertir /di.veɾˈtiɾ/ /di.vəɾˈti/ /di.βerˈti/ /di.βeɾˈti/ /di.βərˈti/ bal diverteix diverteixen diverteixes diverteixi diverteixin diverteixis diverteixo divertesc divertesqui divertesquin divertesquis divertia divertida divertides divertien diverties divertiguem divertigueu divertim divertint divertir divertira divertiran divertirem divertiren divertires divertireu divertiria divertirien divertiries divertirà divertiràs divertiré divertiríem divertiríeu divertisc divertisca divertisquen divertisques divertissen divertisses divertissin divertissis divertit divertits divertiu divertix divertixen divertixes divertixo divertí divertíem divertíeu divertírem divertíreu divertís divertíssem divertísseu divertíssim divertíssiu n-occ occ sept val v
amuser
Distreure, entretenir, passar una bona estona.
divertir
Apartar, desviar o allunyar.

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
amusant

dividir /di.viˈði/ /di.viˈðiɾ/ /di.βiˈði/ bal divideix divideixen divideixes divideixi divideixin divideixis divideixo dividesc dividesqui dividesquin dividesquis dividia dividida dividides dividien dividies dividiguem dividigueu dividim dividint dividir dividira dividiran dividirem dividiren dividires dividireu dividiria dividirien dividiries dividirà dividiràs dividiré dividiríem dividiríeu dividisc dividisca dividisquen dividisques dividissen dividisses dividissin dividissis dividit dividits dividiu dividix dividixen dividixes dividixo dividí dividíem dividíeu dividírem dividíreu dividís dividíssem dividísseu dividíssim dividíssiu n-occ occ sept val v
diviser

dividir la zona v
couper les lignes de défense

divinament /diˌvi.naˈment/ /diˌvi.nəˈmen/ /diˌvi.nəˈment/ /diˌβi.naˈmen/ /diˌβi.nəˈmen/ adv
divinement

divinitat /di.vi.niˈtat/ /di.vi.niˈtat/ /di.βi.niˈtat/ n fem
divinité

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
devise
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
monnaie étrangère
Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
divisible

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
division

divo /ˈdi.vo/ /ˈdi.vu/ /ˈdi.βo/ /ˈdi.βu/ n masc
star

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
divorce

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
divorcé
Separat pel divorci.

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ n masc
divorcé
Persona que s’ha separat per divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
dix-huit

divuit-cents /diˌvujtˈsens/ /diˌvujtˈsens/ /diˌβujtˈsens/ /diˌβwitˈsens/ number
dix-huit cents

divuitè /di.βujˈte/ number
dix-huitième

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
divin
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

dixi /ˈdik.si/ n fem
déixis

dizi /ˈdi.zi/ n masc
dizi

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
dialogue conversation

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
diamètre

diàmetre a l'alçada de l'home n masc
diamètre à la hauteur de l'homme

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
journellement

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
diérèse

dièsel /diˈe.zeɫ/ /diˈɛ.zəɫ/ n masc
diesel

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
diocèse éparchie

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
dioxyde

diòxid de sofre n masc
dioxyde de soufre

diürn /diˈurn/ adj masc
diurne

diürètic /di.uˈɾɛ.tik/ adj masc
diurétique

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
do
Primera nota de l'escala musical.
don
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dobl dobla doblada doblades doblam doblant doblar doblara doblaran doblarem doblaren doblares doblareu doblaria doblarien doblaries doblarà doblaràs doblaré doblaríem doblaríeu doblassen doblasses doblassin doblassis doblat doblats doblau doblava doblaven doblaves doble doblem doblen dobles doblessen doblesses doblessin doblessis dobleu dobli doblin doblis doblo doblà doblàrem doblàreu doblàs doblàssem doblàsseu doblàssim doblàssiu doblàvem doblàveu doblés dobléssem doblésseu dobléssim dobléssiu doblí occ sept val v
doubler
Multiplicar per dos.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
doublage

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ adj
épais

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
double
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doble amonestació n fem
double avertissement

doble bogey n masc
boguey double

doble bot n masc
doublé

doble cop n masc
double frappe

doble correcció n fem
double correction

doble doble n masc
double double

doble eliminació n fem
jeu double

doble eliminatòria n fem
double élimination

doble falta n fem
double faute
(tennis) Falta de servei en què el servidor falla els dos serveis de què disposa en un mateix punt.
(basquetbol) Falta consistent en la comissió simultània de dues faltes entre dos adversaris, l'un contra l'altre.

doble falta lleu n fem
double pénalité mineure

doble imposició n fem
double imposition

doble salt n masc
double saut

doble titulació n fem
double diplôme

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
plier
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.
Col·locar una articulació en posició flexionada.
bander
Vèncer la voluntat d'algú.

doblement /ˌdo.bɫeˈment/ /ˌdo.βɫeˈmen/ /ˌdo.βɫəˈmen/ /ˌdob.bɫeˈmen/ /ˌdob.bɫəˈmen/ /ˌdob.bɫəˈment/ adv
doublement

dobles /ˈdo.bɫes/ /ˈdo.βɫes/ /ˈdo.βɫəs/ /ˈdob.bɫes/ /ˈdob.bɫəs/ n masc
double
(esports de raqueta, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos equips de dos jugadors.
double double dribble
(voleibol, handbol) Falta consistent a tocar la pilota voluntàriament dues vegades consecutives sense cap contacte entremig amb un altre jugador ni tampoc, en el cas de l'handbol, amb el terra, la porteria o l'àrbitre.

dobles de recepció n masc
double touche

dobles femenins n masc
double dames

dobles masculins n masc
double messieurs

dobles mixtos n masc
double mixte

doblet /dobˈbɫet/ /dobˈbɫət/ /doˈbɫet/ /doˈβɫet/ /dubˈbɫɛt/ /duˈβɫɛt/ n masc
doublet

docent /doˈsen/ /doˈsent/ /doˈsent/ /duˈsen/ /duˈsent/ n neut
enseignant

docimologia n fem
docimologie

doctament /ˌdɔk.taˈmen/ /ˌdɔk.taˈment/ /ˌdɔk.təˈmen/ /ˌdɔk.təˈment/ adv
doctement

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
docteur
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctor honoris causa n masc
docteur honoris causa

doctoralment /dok.toˌɾaɫˈmen/ /dok.toˌɾaɫˈment/ /duk.tuˌɾaɫˈmen/ adv
doctoralement

doctorand /dok.toˈɾan/ /dok.toˈɾant/ /dok.toˈɾant/ /duk.tuˈɾan/ /duk.tuˈɾant/ n masc
doctorant

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ n masc
doctorat
Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.
Títol universitari que acredita que una persona ha superat els estudis de doctorat i la tesi doctoral.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doctrine

doctrinalment /dok.tɾiˌnaɫˈmen/ /dok.tɾiˌnaɫˈment/ /duk.tɾiˌnaɫˈmen/ adv
doctrinalement

doctrinàriament /dok.tɾiˌna.ɾi.aˈmen/ /dok.tɾiˌna.ɾi.aˈment/ /dok.tɾiˌna.ɾi.əˈment/ /duk.tɾiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
doctrinairement

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
document

document d'identitat n masc
carte d'identité

document de disseny n masc
avant-projet

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
documentation

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) document documenta documentada documentades documentam documentant documentar documentara documentaran documentarem documentaren documentares documentareu documentaria documentarien documentaries documentarà documentaràs documentaré documentaríem documentaríeu documentassen documentasses documentassin documentassis documentat documentats documentau documentava documentaven documentaves documente documentem documenten documentes documentessen documentesses documentessin documentessis documenteu documenti documentin documentis documento documentà documentàrem documentàreu documentàs documentàssem documentàsseu documentàssim documentàssiu documentàvem documentàveu documentés documentéssem documentésseu documentéssim documentéssiu documentí occ sept val v
documenter

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
documentaire

docència /doˈsɛn.si.a/ /doˈsɛn.si.ə/ /duˈsɛn.si.ə/ n fem
enseignement

docència en equip n fem
coenseignement

dodecaedre /do.ðe.kaˈe.ðɾe/ /do.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ /du.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
dodécaèdre

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
dodécagone

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
dauphin

dofí comú n masc
dauphin commun

dofí comú de musell llarg n masc
dauphin commun à bec large

dofí d'elm n masc
dauphin de Clyméné

dofí d'estuari atlàntic n masc
dauphin à bosse de l'Atlantique

dofí d'estuari indopacífic n masc
dauphin à bosse indo-pacifique

dofí d'estuari sud-americà n masc
sotalia

dofí de Commerson n masc
dauphin de Commerson

dofí de Fraser n masc
dauphin de Fraser

dofí de Heaviside n masc
dauphin d'Heaviside

dofí de Hector n masc
dauphin d'Hector

dofí de Heinsohn n masc
dauphin australien de Heinsohn

dofí de Peale n masc
dauphin de Peale

dofí de Risso n masc
grampus

dofí de dents rugoses n masc
sténo

dofí de flancs blancs n masc
dauphin à flancs blancs de l'Atlantique

dofí de flancs blancs del Pacífic n masc
dauphin à flancs blancs du Pacifique

dofí de franja blanca n masc
dauphin crucigére

dofí de l'Amazones n masc
inia

dofí de l'Indus n masc
plataniste de l'Indus

dofí de morro blanc n masc
dauphin à bec blanc

dofí de morro llarg n masc
dauphin longirostre

dofí del Ganges n masc
plataniste du Gange

dofí del Iang-Tsé n masc
dauphin fluviatil de Chine

dofí del Plata n masc
dauphin de la Plata

dofí fosc n masc
dauphin sombre

dofí meridional n masc
dauphin aptère austral

dofí mular indopacífic n masc
grand dauphin indo-pacifique

dofí negre n masc
dauphin noir du Chili

dofí ratllat n masc
dauphin bleu et blanc

dofí ratllat de l'Atlàntic n masc
dauphin tacheté de l'Atlantique

dofí ratllat tropical n masc
dauphin tacheté pantropical

dofí septentrional n masc
dauphin à dos lisse boréal

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogme

dogmàticament /doɡˌma.ti.kaˈmen/ /doɡˌma.ti.kaˈment/ /doɡˌma.ti.kəˈment/ /duɡˌma.ti.kəˈmen/ adv
dogmatiquement

dol /ˈdɔɫ/ n masc
deuil

dolcejar /doɫ.seˈd͡ʒa/ /doɫ.seˈd͡ʒaɾ/ /doɫ.seˈʒa/ /doɫ.səˈd͡ʒa/ /duɫ.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dolcege dolcegem dolcegen dolceges dolcegessen dolcegesses dolcegessin dolcegessis dolcegeu dolcegi dolcegin dolcegis dolcegés dolcegéssem dolcegésseu dolcegéssim dolcegéssiu dolcegí dolceig dolceja dolcejada dolcejades dolcejam dolcejant dolcejar dolcejara dolcejaran dolcejarem dolcejaren dolcejares dolcejareu dolcejaria dolcejarien dolcejaries dolcejarà dolcejaràs dolcejaré dolcejaríem dolcejaríeu dolcejassen dolcejasses dolcejassin dolcejassis dolcejat dolcejats dolcejau dolcejava dolcejaven dolcejaves dolcejo dolcejà dolcejàrem dolcejàreu dolcejàs dolcejàssem dolcejàsseu dolcejàssim dolcejàssiu dolcejàvem dolcejàveu occ sept val v
être trop doux

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ bal dol dolc doldran doldre o doler doldrem doldreu doldria doldrien doldries doldrà doldràs doldré doldríem doldríeu dolem dolen dolent doleu dolga dolguda dolgudes dolguem dolguen dolguera dolgueren dolgueres dolgues dolguessen dolguesses dolguessin dolguessis dolgueu dolgui dolguin dolguis dolgut dolguts dolgué dolguérem dolguéreu dolgués dolguéssem dolguésseu dolguéssim dolguéssiu dolguí dolia dolien dolies dols dolíem dolíeu eiv v.cent val v
faire mal

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
mauvais
Que fa el mal, que no és bo

dolenta /doˈɫen.ta/ /doˈɫen.tə/ /duˈɫen.tə/ Interjection
doublé

dolmen /ˈdɔɫ.men/ /ˈdɔɫ.mən/ n masc
dolmen

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
douleur mal
Patiment, pena.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
douloureusement

dolç adj masc
doux sucré

dolçaina /doɫˈsaj.na/ /doɫˈsaj.nə/ /duɫˈsaj.nə/ n fem
dolçaina

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ adv
doucement

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
douceur

domar /doˈma/ /doˈmaɾ/ /duˈma/ alg ant bal cent dom doma domada domades domaia domaien domaies domam domant domar domara domaran domarem domaren domares domareu domaria domarien domaries domariva domariven domarives domarà domaràs domaré domaríem domaríeu domarívem domaríveu domassen domasses domassin domassis domat domats domau domava domaven domaves domavi domavo dome domeguem domeguessa domeguessen domeguesses domegueu domegués domeguéssom domeguéssou domem domen domes domessa domessen domesses domessi domessin domessis domeu domi domin domis domo domos doms domà domàiem domàieu domàrem domàreu domàs domàssem domàsseu domàssim domàssiu domàvem domàvets domàveu domàvom domés doméssem domésseu doméssim doméssiu domí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
apprivoiserr

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
domicile

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ n masc
domination

dominant /do.miˈnan/ /do.miˈnant/ /du.miˈnan/ adj
dominant
que domina
que vol dominar els altres, que no sofreix que se li oposin, que el contradiguin
el principal o superior entre altres del seu ordre o classe

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) domina dominada dominades dominam dominant dominar dominara dominaran dominarem dominaren dominares dominareu dominaria dominarien dominaries dominarà dominaràs dominaré dominaríem dominaríeu dominassen dominasses dominassin dominassis dominat dominats dominau dominava dominaven dominaves domine dominem dominen domines dominessen dominesses dominessin dominessis domineu domini dominin dominis domino dominà dominàrem dominàreu dominàs dominàssem dominàsseu dominàssim dominàssiu dominàvem dominàveu dominés dominéssem dominésseu dominéssim dominéssiu dominí domín occ sept val v
dominer
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Tenir el domini sota la pròpia supremacia.
(transitiu) Tenir sota control, contenir, subjectar.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

domini lingüístic n masc
domaine linguistique

dominància cerebral n fem
dominance cérébrale

dominància lateral n fem
dominance latérale

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ n masc
domino

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
damas

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
domestique

domèsticament /doˌmɛs.ti.kaˈmen/ /doˌmɛs.ti.kaˈment/ /doˌmɛs.ti.kəˈment/ /duˌmɛs.ti.kəˈmen/ adv
domestiquement

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ Interjection
allons
Adreçant-se a una dona o nena, vocatiu que denota afecte, persuasió, conciliació.
Adreçant-se a una dona o nena, vocatiu que denota disconformitat, impaciència, enuig.

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
femme
Persona del sexe femení.
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
donation

donador /do.naˈðo/ /do.naˈðoɾ/ /do.nəˈðo/ /du.nəˈðo/ adj masc
donneur
Que dóna.

donador /do.naˈðo/ /do.naˈðoɾ/ /do.nəˈðo/ /du.nəˈðo/ n masc
donneur
Qui dóna.

donant /doˈnan/ /doˈnant/ /duˈnan/ adj
donneur
Que fa una donació.

donant /doˈnan/ /doˈnant/ /duˈnan/ n masc
donneur
Qui fa una donació.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
donner
Entregar de franc, regalar.

donar la llauna v
casser les pieds

donar peixet v
donner beau

donar un cop de cap v
frapper de la tête

donar un cop de dits v
gifler

donzell /donˈzeʎ/ /dunˈzeʎ/ n masc
rouquié
Peix marí de la família dels làbrids,de color gris, típic dels mars del Nord (Ctenolabrus rupestris).

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
jeune fille
Dona verge.
girelle
Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamine

dopar /doˈpa/ /doˈpaɾ/ /duˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dop dopa dopada dopades dopam dopant dopar dopara doparan doparem doparen dopares dopareu doparia doparien doparies doparà doparàs doparé doparíem doparíeu dopassen dopasses dopassin dopassis dopat dopats dopau dopava dopaven dopaves dope dopem dopen dopes dopessen dopesses dopessin dopessis dopeu dopi dopin dopis dopo dopà dopàrem dopàreu dopàs dopàssem dopàsseu dopàssim dopàssiu dopàvem dopàveu dopés dopéssem dopésseu dopéssim dopéssiu dopí occ sept val v
doper

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
dorayaki

dormidor /dor.miˈðo/ /doɾ.miˈðo/ /doɾ.miˈðoɾ/ /dur.miˈðo/ n masc
dortoir
Dormitori comunitari.
dormeur
Qui dorm molt; somnàmbul.

dormie adj
dormant

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
dormir

dormir com un soc v
dormir comme un souche

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
chambre à coucher

dors /ˈdɔrs/ /ˈdɔs/ /ˈdɔɾs/ n masc
arrière

dorsal oceànica n fem
dorsale océanique

dos number
deux

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
deux-cents

dosar /doˈza/ /doˈzaɾ/ /duˈza/ alg dos dosa dosada dosades dosant dosar dosaran dosarem dosaren dosares dosareu dosaria dosarien dosaries dosarà dosaràs dosaré dosaríem dosaríeu dosat dosats dosau dosava dosaven dosaves dose dosem dosen doses dosessen dosesses dosessin dosessis doseu dosi dosin dosis doso dosà dosàrem dosàreu dosàvem dosàveu dosés doséssem dosésseu doséssim doséssiu dosí occ sept v
doser
Prescriure la dosi d’un medicament.

dosi n fem
dose

dosser /doˈse/ /doˈseɾ/ /duˈse/ n masc
dais

dossier /do.siˈe/ /do.siˈeɾ/ /du.siˈe/ n masc
dossier

dossier d'aprenentatge n masc
dossier d'apprentissage

dossier de docència n masc
dossier d'enseignement

dossier electrònic n masc
portfolio électronique

dot /ˈdɔt/ n masc
dot
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.
cernier commun
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Polyprion americanus)
don
Qualitat o capacitat innata.

dotació /do.ta.siˈo/ /du.tə.siˈo/ n fem
dotation
Recursos assignats a una finalitat, fundació, associació, etc.

dotar /doˈta/ /doˈtaɾ/ /duˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dot dota dotada dotades dotam dotant dotar dotara dotaran dotarem dotaren dotares dotareu dotaria dotarien dotaries dotarà dotaràs dotaré dotaríem dotaríeu dotassen dotasses dotassin dotassis dotat dotats dotau dotava dotaven dotaves dote dotem doten dotes dotessen dotesses dotessin dotessis doteu doti dotin dotis doto dotà dotàrem dotàreu dotàs dotàssem dotàsseu dotàssim dotàssiu dotàvem dotàveu dotés dotéssem dotésseu dotéssim dotéssiu dotí occ sept val v
doter
Donar dot a una noia.
Assignar béns o rendes a una institució.
Equipar un establiment amb els mitjans necessaris.
douer
Proporcionar dots o qualitats naturals.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
douze

dotze-cents /ˌdo.d͡zeˈsens/ /ˌdo.d͡zəˈsens/ number
douze cents

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
douzaine

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
douzième
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
dragon

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
drachme
Octava part d'una unça que conté dos argenços, o setanta-dos grans.
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

draft n masc
draft

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ n fem
dragonne

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
tarente
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.
dragonnet lyre
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Callionymus lyra)

dragó comú n masc
tarente commune

dram /ˈdɾam/ n masc
dram

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
drame

dramatització n fem
dramatisation

dramaturg /dɾa.maˈtuɾk/ /dɾə.məˈturk/ n masc
dramaturge

dramàticament /dɾaˌma.ti.kaˈmen/ /dɾaˌma.ti.kaˈment/ /dɾəˌma.ti.kəˈmen/ /dɾəˌma.ti.kəˈment/ adv
dramatiquement

drap /ˈdɾap/ n masc
torchon

drapaire /dɾaˈpaj.ɾe/ /dɾəˈpaj.ɾə/ n neut
chiffonnier

draper /dɾaˈpe/ /dɾaˈpeɾ/ /dɾəˈpe/ n masc
drapier

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
chantier naval

draw n masc
draw

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
raccourci
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

drenar /dɾeˈna/ /dɾeˈnaɾ/ /dɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dren drena drenada drenades drenam drenant drenar drenara drenaran drenarem drenaren drenares drenareu drenaria drenarien drenaries drenarà drenaràs drenaré drenaríem drenaríeu drenassen drenasses drenassin drenassis drenat drenats drenau drenava drenaven drenaves drene drenem drenen drenes drenessen drenesses drenessin drenessis dreneu dreni drenin drenis dreno drenà drenàrem drenàreu drenàs drenàssem drenàsseu drenàssim drenàssiu drenàvem drenàveu drenés drenéssem drenésseu drenéssim drenéssiu drení occ sept val v
drainer

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
droit droite
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
droit
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
droit
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.
droit devant
(hoquei sobre herba) Cara esquerra de la pala d'un estic, de forma plana, l'única amb què es pot tocar la bola.

dret a l'educació n masc
droit à l'éducation

dret de servei n masc
droit au service

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
droite
Costat dret.

dretament /ˌdɾe.taˈmen/ /ˌdɾe.taˈment/ /ˌdɾə.təˈment/ /ˌdɾɛ.təˈmen/ adv
droitement
D'una manera dreta, de dret, en línia recta.

drethavent /ˌdɾe.taˈvent/ /ˌdɾe.taˈβen/ /ˌdɾə.təˈvənt/ /ˌdɾɛ.təˈvɛn/ /ˌdɾɛ.təˈβɛn/ n neut
bien public

drets de joc n masc
droit de jeu

dreturerament /dɾe.tuˌɾe.ɾaˈmen/ /dɾe.tuˌɾe.ɾaˈment/ /dɾə.tuˌɾe.ɾəˈmen/ /dɾə.tuˌɾe.ɾəˈment/ adv
droitement

dretà /dɾeˈta/ adj masc
droitier
Dit d'una persona que se serveix de la mà dreta o del peu dret.

dretà /dɾeˈta/ n masc
droitiste
Persona pertanyent a un partit de dreta, o que és de dretes.

dreçar /dɾeˈsa/ /dɾeˈsaɾ/ /dɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) drece drecem drecen dreces drecessen drecesses drecessin drecessis dreceu dreci drecin drecis drecés drecéssem drecésseu drecéssim drecéssiu drecí dreç dreça dreçada dreçades dreçam dreçant dreçar dreçara dreçaran dreçarem dreçaren dreçares dreçareu dreçaria dreçarien dreçaries dreçarà dreçaràs dreçaré dreçaríem dreçaríeu dreçassen dreçasses dreçassin dreçassis dreçat dreçats dreçau dreçava dreçaven dreçaves dreço dreçà dreçàrem dreçàreu dreçàs dreçàssem dreçàsseu dreçàssim dreçàssiu dreçàvem dreçàveu occ sept val v
mener
(intransitiu) Un camí, portar tot dret cap a un lloc.
dresser
(transitiu) Posar dret, vertical.

driblador /dɾi.bɫaˈðoɾ/ /dɾi.βɫaˈðo/ /dɾi.βɫəˈðo/ /dɾib.bɫaˈðo/ /dɾib.bɫəˈðo/ n masc
dribbleur

driblar /dɾibˈbɫa/ /dɾiˈbɫaɾ/ /dɾiˈβɫa/ alg ant bal cent dribl dribla driblada driblades driblaia driblaien driblaies driblam driblant driblar driblara driblaran driblarem driblaren driblares driblareu driblaria driblarien driblaries driblariva driblariven driblarives driblarà driblaràs driblaré driblaríem driblaríeu driblarívem driblaríveu driblassen driblasses driblassin driblassis driblat driblats driblau driblava driblaven driblaves driblavi driblavo drible dribleguem dribleguessa dribleguessen dribleguesses driblegueu driblegués dribleguéssom dribleguéssou driblem driblen dribles driblessa driblessen driblesses driblessi driblessin driblessis dribleu dribli driblin driblis driblo driblos dribls driblà driblàiem driblàieu driblàrem driblàreu driblàs driblàssem driblàsseu driblàssim driblàssiu driblàvem driblàvets driblàveu driblàvom driblés dribléssem driblésseu dribléssim dribléssiu driblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dribbler

driblatge /dɾibˈbɫa.d͡ʒe/ /dɾibˈbɫa.d͡ʒə/ /dɾiˈbɫa.d͡ʒe/ /dɾiˈβɫa.d͡ʒe/ /dɾiˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
dribble

driblatge curt n masc
dribble court

driblatge en l'aire n masc
dribble en l'air

driblatge llarg n masc
dribble long

dring /ˈdɾiŋ/ /ˈdɾiŋk/ /ˈdɾiŋk/ n masc
tintement

dringar /dɾiŋˈɡa/ /dɾiŋˈɡaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dring dringa dringada dringades dringam dringant dringar dringara dringaran dringarem dringaren dringares dringareu dringaria dringarien dringaries dringarà dringaràs dringaré dringaríem dringaríeu dringassen dringasses dringassin dringassis dringat dringats dringau dringava dringaven dringaves dringo dringue dringuem dringuen dringues dringuessen dringuesses dringuessin dringuessis dringueu dringui dringuin dringuis dringués dringuéssem dringuésseu dringuéssim dringuéssiu dringuí dringà dringàrem dringàreu dringàs dringàssem dringàsseu dringàssim dringàssiu dringàvem dringàveu occ sept val v
tinter

drive n masc
drive

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
drogue

drogar /dɾoˈɣa/ /dɾoˈɣaɾ/ /dɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) drog droga drogada drogades drogam drogant drogar drogara drogaran drogarem drogaren drogares drogareu drogaria drogarien drogaries drogarà drogaràs drogaré drogaríem drogaríeu drogassen drogasses drogassin drogassis drogat drogats drogau drogava drogaven drogaves drogo drogue droguem droguen drogues droguessen droguesses droguessin droguessis drogueu drogui droguin droguis drogués droguéssem droguésseu droguéssim droguéssiu droguí drogà drogàrem drogàreu drogàs drogàssem drogàsseu drogàssim drogàssiu drogàvem drogàveu occ sept val v
droguer

drogoaddicció /ˌdɾɔ.ɣo.a.ðik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣo.ad.dik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣo.əd.dik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣu.əd.dik.siˈo/ n fem
toxicomanie

drogoaddicte /ˌdɾɔ.ɣo.adˈdik.te/ /ˌdɾɔ.ɣo.aˈðik.te/ /ˌdɾɔ.ɣo.ədˈdik.tə/ /ˌdɾɔ.ɣu.ədˈdik.tə/ n masc
toxicomane

drogueria /dɾo.ɣeˈɾi.a/ /dɾo.ɣəˈɾi.ə/ /dɾu.ɣəˈɾi.ə/ n fem
droguerie

dron /ˈdɾɔn/ n masc
drone

dropar /dɾoˈpa/ /dɾoˈpaɾ/ /dɾuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. dropa dropada dropades dropant dropar dropara droparan droparem droparen dropares dropareu droparia droparien droparies droparà droparàs droparé droparíem droparíeu dropassen dropasses dropat dropats dropava dropaven dropaves drope dropem dropen dropes dropessen dropesses dropessin dropessis dropeu dropi dropin dropis dropo dropà dropàrem dropàreu dropàssem dropàsseu dropàvem dropàveu dropés dropéssem dropésseu dropéssim dropéssiu dropí occ val val (1) v
dropper

dropatge n masc
drop

dropo /ˈdɾo.po/ /ˈdɾo.pu/ adj masc
flemmard
Que defuig el treball.

dropo /ˈdɾo.po/ /ˈdɾo.pu/ n masc
flemmard
Persona que defuig el treball.

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
druide

druïdessa /dɾu.iˈðe.sa/ /dɾu.iˈðə.sə/ /dɾu.iˈðɛ.sə/ n fem
druidesse

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
douane

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ adj masc
douanier

dubitativament /du.bi.taˌti.vaˈment/ /du.bi.təˌti.vəˈmen/ /du.bi.təˌti.vəˈment/ /du.βi.taˌti.βaˈmen/ /du.βi.təˌti.βəˈmen/ adv
dubitativement

dubni n masc
dubnium

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dubt dubta dubtada dubtades dubtam dubtant dubtar dubtara dubtaran dubtarem dubtaren dubtares dubtareu dubtaria dubtarien dubtaries dubtarà dubtaràs dubtaré dubtaríem dubtaríeu dubtassen dubtasses dubtassin dubtassis dubtat dubtats dubtau dubtava dubtaven dubtaves dubte dubtem dubten dubtes dubtessen dubtesses dubtessin dubtessis dubteu dubti dubtin dubtis dubto dubtà dubtàrem dubtàreu dubtàs dubtàssem dubtàsseu dubtàssim dubtàssiu dubtàvem dubtàveu dubtés dubtéssem dubtésseu dubtéssim dubtéssiu dubtí occ sept val v
douter
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
doute

dubtosament /dupˌto.zaˈmen/ /dupˌto.zaˈment/ /dupˌto.zəˈmen/ /dupˌto.zəˈment/ adv
douteusement

dubtós /dupˈtos/ adj masc
douteux

duc n masc
grand-duc
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
duc
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
duché
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
ducat
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

dues parets n masc
carambolage

dugong /duˈɣɔŋ/ /duˈɣɔŋk/ /duˈɣɔŋk/ n masc
dugong

dugongs /duˈɣɔŋks/ /duˈɣɔŋks/ /duˈɣɔŋs/ n masc
dugongs

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
dune

duo /ˈdu.o/ n masc
duo

duodenal /du.o.ðeˈnaɫ/ /du.o.ðəˈnaɫ/ /du.u.ðəˈnaɫ/ adj
duodénal

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
duodénum

duplicadament /du.pɫiˌka.ðaˈmen/ /du.pɫiˌka.ðaˈment/ /du.pɫiˌka.ðəˈmen/ /du.pɫiˌka.ðəˈment/ adv
en double

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) duplic duplica duplicada duplicades duplicam duplicant duplicar duplicara duplicaran duplicarem duplicaren duplicares duplicareu duplicaria duplicarien duplicaries duplicarà duplicaràs duplicaré duplicaríem duplicaríeu duplicassen duplicasses duplicassin duplicassis duplicat duplicats duplicau duplicava duplicaven duplicaves duplico duplicà duplicàrem duplicàreu duplicàs duplicàssem duplicàsseu duplicàssim duplicàssiu duplicàvem duplicàveu duplique dupliquem dupliquen dupliques dupliquessen dupliquesses dupliquessin dupliquessis dupliqueu dupliqui dupliquin dupliquis dupliqués dupliquéssem dupliquésseu dupliquéssim dupliquéssiu dupliquí occ sept val v
dupliquer

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
duchesse

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
dur
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ bal du duc duem duen duent dueu duga duguem duguen duguera dugueren dugueres dugues duguessen duguesses duguessin duguessis dugueu dugui duguin duguis dugué duguérem duguéreu dugués duguéssem duguésseu duguéssim duguéssiu duguí duia duien duies duim duis duit duita duites duits dur duran durem dureu duria durien duries durà duràs duré duríem duríeu dus dut duta dutes duts duu duus dúiem dúieu occ val v
porter
Portar amb les mans, a la butxaca, carregar amb el cos alguna cosa.

durablement /duˌɾa.bɫeˈment/ /duˌɾa.βɫeˈmen/ /duˌɾa.βɫəˈmen/ /duˌɾab.bɫeˈmen/ /duˌɾab.bɫəˈmen/ /duˌɾab.bɫəˈment/ adv
durablement

durada /duˈɾa.ða/ /duˈɾa.ðə/ n fem
durée

dural /duˈɾaɫ/ adj
dural
Relatiu a la duramàter.

durament /ˌdu.ɾaˈmen/ /ˌdu.ɾaˈment/ /ˌdu.ɾəˈmen/ /ˌdu.ɾəˈment/ adv
durement

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
durant

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dur dura durada durades duram durant durar durara duraran durarem duraren durares durareu duraria durarien duraries durarà duraràs duraré duraríem duraríeu durassen durasses durassin durassis durat durats durau durava duraven duraves dure durem duren dures duressen duresses duressin duressis dureu duri durin duris duro durà duràrem duràreu duràs duràssem duràsseu duràssim duràssiu duràvem duràveu durés duréssem durésseu duréssim duréssiu durí occ sept val v
durer

duresa /duˈɾe.za/ /duˈɾə.zə/ /duˈɾɛ.zə/ n fem
dureté

duresa innecessària n fem
jeu dur

durisòl /du.ɾiˈsɔɫ/ n masc
durisol

durícia /duˈɾi.si.a/ /duˈɾi.si.ə/ n fem
durillon

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
douche
Bany pres en una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ n masc
dactyle
(literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàlet /ˈda.ɫet/ /ˈda.ɫət/ n fem
dalèt

dàrsena /ˈðaɾ.se.na/ /ˈðaɾ.sə.nə/ n fem
darse

dàtil n masc
datte

dèbilment /ˌdɛ.biɫˈmen/ /ˌdɛ.biɫˈment/ /ˌdɛ.βiɫˈmen/ adv
débilement

dèbit /ˈdɛ.βit/ n masc
débit

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
décennie
Període de deu anys.
décade
Període de deu dies.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
dédale
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
déficit

dèficit estructural n masc
déficit structurel

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
despote

déjà-vu /deˌd͡ʒaˈvi/ /deˌd͡ʒaˈβi/ /deˌʒaˈβi/ /dəˌʒaˈvi/ /dəˌʒaˈβi/ n masc
déjà vu

déntol /ˈden.toɫ/ /ˈden.tuɫ/ n masc
denti

déntol corcorvat n masc
denté bossu

déu n masc
dieu

dígit /ˈdi.d͡ʒit/ /ˈdi.ʒit/ n masc
chiffre
Cadascun dels símbols que s'utilitzen en matemàtica per representat les quantitats des de l'u fins al nou i també el zero.

díptic /ˈdip.tik/ n masc
diptyque

dírham /ˈdir.əm/ /ˈdiɾ.am/ n masc
dirham

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
docile
Que accepta les normes.

dòcilment /ˌdɔ.siɫˈmen/ /ˌdɔ.siɫˈment/ adv
docilement

dòmino /ˈdɔ.mi.no/ /ˈdɔ.mi.nu/ n masc
dominos

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
donut beignet
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eagle n masc
aigle

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
ébène

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
ébéniste
Persona que treballa amb fustes fines.

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ adj masc
ecclésiastique
Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclesiàsticament /e.kɫe.ziˌas.ti.kaˈmen/ /e.kɫe.ziˌas.ti.kaˈment/ /ə.kɫə.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ə.kɫə.ziˌas.ti.kəˈment/ adv
ecclésiastiquement

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ alg ant bal cent eclips eclipsa eclipsada eclipsades eclipsaia eclipsaien eclipsaies eclipsam eclipsant eclipsar eclipsara eclipsaran eclipsarem eclipsaren eclipsares eclipsareu eclipsaria eclipsarien eclipsaries eclipsariva eclipsariven eclipsarives eclipsarà eclipsaràs eclipsaré eclipsaríem eclipsaríeu eclipsarívem eclipsaríveu eclipsassen eclipsasses eclipsassin eclipsassis eclipsat eclipsats eclipsau eclipsava eclipsaven eclipsaves eclipsavi eclipsavo eclipse eclipseguem eclipseguessa eclipseguessen eclipseguesses eclipsegueu eclipsegués eclipseguéssom eclipseguéssou eclipsem eclipsen eclipses eclipsessa eclipsessen eclipsesses eclipsessi eclipsessin eclipsessis eclipseu eclipsi eclipsin eclipsis eclipso eclipsos eclipss eclipsà eclipsàiem eclipsàieu eclipsàrem eclipsàreu eclipsàs eclipsàssem eclipsàsseu eclipsàssim eclipsàssiu eclipsàvem eclipsàvets eclipsàveu eclipsàvom eclipsés eclipséssem eclipsésseu eclipséssim eclipséssiu eclipsí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
éclipser

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
eclipse éclipse

eclècticament /eˌkɫɛk.ti.kaˈmen/ /eˌkɫɛk.ti.kaˈment/ /əˌkɫɛk.ti.kəˈmen/ /əˌkɫɛk.ti.kəˈment/ adv
éclectiquement

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
écho

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
écoanxiété

ecoformació n fem
écoformation

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
économie
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

economia de l'educació n fem
économie de l'éducation

economitzar /e.ko.no.miˈd͡za/ /e.ko.no.miˈza/ /e.ko.no.miˈzaɾ/ /ə.ko.no.miˈd͡za/ /ə.ku.nu.miˈd͡za/ alg ant bal cent economitz economitza economitzada economitzades economitzaia economitzaien economitzaies economitzam economitzant economitzar economitzara economitzaran economitzarem economitzaren economitzares economitzareu economitzaria economitzarien economitzaries economitzariva economitzariven economitzarives economitzarà economitzaràs economitzaré economitzaríem economitzaríeu economitzarívem economitzaríveu economitzassen economitzasses economitzassin economitzassis economitzat economitzats economitzau economitzava economitzaven economitzaves economitzavi economitzavo economitze economitzeguem economitzeguessa economitzeguessen economitzeguesses economitzegueu economitzegués economitzeguéssom economitzeguéssou economitzem economitzen economitzes economitzessa economitzessen economitzesses economitzessi economitzessin economitzessis economitzeu economitzi economitzin economitzis economitzo economitzos economitzs economitzà economitzàiem economitzàieu economitzàrem economitzàreu economitzàs economitzàssem economitzàsseu economitzàssim economitzàssiu economitzàvem economitzàvets economitzàveu economitzàvom economitzés economitzéssem economitzésseu economitzéssim economitzéssiu economitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
économiser

econòmic /e.koˈnɔ.mik/ /ə.koˈnɔ.mik/ /ə.kuˈnɔ.mik/ adj masc
économique

econòmicament /e.koˌnɔ.mi.kaˈmen/ /e.koˌnɔ.mi.kaˈment/ /ə.koˌnɔ.mi.kəˈment/ /ə.kuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
économiquement

ecoturisme n masc
ecotourisme

ecs /ˈɛks/ Interjection
beurk

ectoderma /ek.toˈðeɾ.ma/ /ək.toˈðəɾ.mə/ /ək.tuˈðɛr.mə/ n masc
ectoderme

ecumènicament /e.kuˌmɛ.ni.kaˈmen/ /e.kuˌmɛ.ni.kaˈment/ /ə.kuˌmɛ.ni.kəˈmen/ /ə.kuˌmɛ.ni.kəˈment/ adv
œcuméniquement

edat /eˈðat/ n fem
âge
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edat cronològica n fem
âge chronologique

edat escolar n fem
âge scolaire

edat mental n fem
âge mental

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
éditon édition

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
édit

edificació /e.ði.fi.ka.siˈo/ /ə.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
édification

edificar /e.ði.fiˈka/ /e.ði.fiˈkaɾ/ /ə.ði.fiˈka/ alg ant bal cent edific edifica edificada edificades edificaia edificaien edificaies edificam edificant edificar edificara edificaran edificarem edificaren edificares edificareu edificaria edificarien edificaries edificariva edificariven edificarives edificarà edificaràs edificaré edificaríem edificaríeu edificarívem edificaríveu edificassen edificasses edificassin edificassis edificat edificats edificau edificava edificaven edificaves edificavi edificavo edifico edificos edificà edificàiem edificàieu edificàrem edificàreu edificàs edificàssem edificàsseu edificàssim edificàssiu edificàvem edificàvets edificàveu edificàvom edifique edifiqueguem edifiqueguessa edifiqueguessen edifiqueguesses edifiquegueu edifiquegués edifiqueguéssom edifiqueguéssou edifiquem edifiquen edifiques edifiquessa edifiquessen edifiquesses edifiquessi edifiquessin edifiquessis edifiqueu edifiqui edifiquin edifiquis edifiqués edifiquéssem edifiquésseu edifiquéssim edifiquéssiu edifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bâtir

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
bâtiment immeuble édifice

edifici escolar n masc
bâtiment scolaire

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) edit edita editada editades editam editant editar editara editaran editarem editaren editares editareu editaria editarien editaries editarà editaràs editaré editaríem editaríeu editassen editasses editassin editassis editat editats editau editava editaven editaves edite editem editen edites editessen editesses editessin editessis editeu editi editin editis edito edità editàrem editàreu editàs editàssem editàsseu editàssim editàssiu editàvem editàveu edités editéssem editésseu editéssim editéssiu edití occ sept val v
éditer
Preparar la publicació d’una obra impresa o gravada.
(informàtica) Preparar o modificar dades.

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
éditeur
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.
(informàtica) Programa per crear i modificar fitxers, especialment de fitxers de text.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n fem
éditorial
Empresa que reprodueix i distribueix texts i altres documents.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n masc
éditorial
Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

edredó /e.ðɾeˈðo/ /ə.ðɾəˈðo/ n masc
édredon

educabilitat /e.ðu.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.ðu.kə.βi.ɫiˈtat/ n fem
éducabilité

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
éducation enseignement
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.
urbanité
Bons costums i maneres.

educació a distància n fem
éducation à distance

educació artística n fem
éducation artistique

educació comparada n fem
éducation comparée

educació compensatòria n fem
éducation compensatoire

educació d'adults n fem
éducation des adultes

educació de masses n fem
éducation de masse

educació diferenciada n fem
éducation non mixte

educació emocional n fem
éducation émotionnelle

educació en el lleure n fem
éducation aux loisirs

educació en valors n fem
éducation aux valeurs

educació especial n fem
éducation spéciale

educació estètica n fem
éducation esthétique

educació extraescolar n fem
éducation extra-scolaire

educació familiar n fem
éducation familiale

educació formal n fem
éducation formelle

educació física n fem
éducation physique

educació humanística n fem
éducation humaniste

educació inclusiva n fem
éducation inclusive

educació infantil n fem
éducation préscolaire

educació informal n fem
éducation diffuse

educació integral n fem
éducation integrale

educació intel·lectual n fem
éducation intellectuelle

educació intercultural n fem
éducation interculturelle

educació internacional n fem
éducation internationale

educació laica n fem
enseignement laïc

educació llibertària n fem
éducation libertaire

educació mixta n fem
éducation mixte

educació moral n fem
éducation morale

educació multicultural n fem
éducation multiculturelle

educació musical n fem
éducation musicale

educació no directiva n fem
éducation non-directive

educació no formal n fem
éducation non formelle

educació obligatòria n fem
enseignement obligatoire

educació patrimonial n fem
éducation patrimoniale

educació per a la ciutadania n fem
éducation à la citoyenneté

educació per a la pau n fem
éducation pour la paix

educació per a la salut n fem
éducation pour la santé

educació per al consum n fem
éducation à la consommation

educació per al desenvolupament n fem
éducation en faveur du développement

educació per al desenvolupament sostenible n fem
éducation écologique

educació personalitzada n fem
éducation personnalisée

educació política n fem
éducation politique

educació popular n fem
éducation populaire

educació primària n fem
enseignement primaire

educació psicomotora n fem
éducation psychomotrice

educació recurrent n fem
éducation récurrente

educació religiosa n fem
éducation religieuse

educació secundària n fem
enseignement secondaire

educació secundària obligatòria n fem
collège

educació sensorial n fem
éducation sensorielle

educació sexual n fem
éducation sexuelle

educació social n fem
éducation sociale

educació superior n fem
enseignement supérieur

educació superior transfronterera n fem
enseignement supérieur transfrontalier

educació universitària n fem
enseignement universitaire

educació urbana n fem
éducation urbaine

educació visual i plàstica n fem
éducation visuelle

educació viària n fem
éducation à la sécurité routière

educador /e.ðu.kaˈðo/ /e.ðu.kaˈðoɾ/ /ə.ðu.kəˈðo/ n masc
éducateur

educador d'adults n masc
éducateur d'adultes

educador de carrer n masc
éducateur de rue

educador en el lleure infantil i juvenil n masc
éducateur-animateur

educador especialitzat n masc
éducateur spécialisé

educador familiar n masc
conseiller auprès des familles

educador infantil n masc
éducateur de jeunes enfants

educador social n masc
éducateur social

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
poli

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ adj masc
éducationnel
Relatiu o pertanyent a l'educació.
éducatif
Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

educativitat n fem
educativité

edulcorar /e.ðuɫ.koˈɾa/ /e.ðuɫ.koˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.koˈɾa/ /ə.ðuɫ.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) edulcor edulcora edulcorada edulcorades edulcoram edulcorant edulcorar edulcorara edulcoraran edulcorarem edulcoraren edulcorares edulcorareu edulcoraria edulcorarien edulcoraries edulcorarà edulcoraràs edulcoraré edulcoraríem edulcoraríeu edulcorassen edulcorasses edulcorassin edulcorassis edulcorat edulcorats edulcorau edulcorava edulcoraven edulcoraves edulcore edulcorem edulcoren edulcores edulcoressen edulcoresses edulcoressin edulcoressis edulcoreu edulcori edulcorin edulcoris edulcoro edulcorà edulcoràrem edulcoràreu edulcoràs edulcoràssem edulcoràsseu edulcoràssim edulcoràssiu edulcoràvem edulcoràveu edulcorés edulcoréssem edulcorésseu edulcoréssim edulcoréssiu edulcorí occ sept val v
édulcorer

edumàtica /e.ðuˈma.ti.ka/ /ə.ðuˈma.ti.kə/ n fem
édumatique

efa /ˈe.fa/ /ˈe.fə/ n fem
effe

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
effet

efecte Pigmalió n masc
effet Pygmalion

efecte combinat n masc
effet combiné

efecte d'halo n masc
effet de halo

efecte de retrocés n masc
effet arrière

efecte de rodolament n masc
effet accéléré

efecte extern n masc
externalité

efecte helicoïdal n masc
effet hélicoïdal

efecte hivernacle n masc
effet de serre

efecte lateral n masc
ballon brossé

efecte liftat n masc
effet lifté

efecte vertical n masc
effet vertical

efectivament /e.fekˌti.vaˈment/ /e.fekˌti.βaˈmen/ /ə.fəkˌti.vəˈmen/ /ə.fəkˌti.vəˈment/ /ə.fəkˌti.βəˈmen/ adv
effectivement

efectuar /e.fek.tuˈa/ /e.fek.tuˈaɾ/ /ə.fək.tuˈa/ alg bal efectua efectuada efectuades efectuam efectuant efectuar efectuara efectuaran efectuarem efectuaren efectuares efectuareu efectuaria efectuarien efectuaries efectuarà efectuaràs efectuaré efectuaríem efectuaríeu efectuassen efectuasses efectuassin efectuassis efectuat efectuats efectuau efectuava efectuaven efectuaves efectue efectuem efectuen efectues efectuessen efectuesses efectuessin efectuessis efectueu efectuo efectuu efectuà efectuàrem efectuàreu efectuàs efectuàssem efectuàsseu efectuàssim efectuàssiu efectuàvem efectuàveu efectués efectuéssem efectuésseu efectuéssim efectuéssiu efectuí efectuï efectuïn efectuïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
effectuer

efeminadament /e.fe.miˌna.ðaˈmen/ /e.fe.miˌna.ðaˈment/ /ə.fə.miˌna.ðəˈmen/ /ə.fə.miˌna.ðəˈment/ adv
efféminement

efeminar /e.fe.miˈna/ /e.fe.miˈnaɾ/ /ə.fə.miˈna/ alg ant bal cent efemina efeminada efeminades efeminaia efeminaien efeminaies efeminam efeminant efeminar efeminara efeminaran efeminarem efeminaren efeminares efeminareu efeminaria efeminarien efeminaries efeminariva efeminariven efeminarives efeminarà efeminaràs efeminaré efeminaríem efeminaríeu efeminarívem efeminaríveu efeminassen efeminasses efeminassin efeminassis efeminat efeminats efeminau efeminava efeminaven efeminaves efeminavi efeminavo efemine efemineguem efemineguessa efemineguessen efemineguesses efeminegueu efeminegués efemineguéssom efemineguéssou efeminem efeminen efemines efeminessa efeminessen efeminesses efeminessi efeminessin efeminessis efemineu efemini efeminin efeminis efemino efeminos efeminà efeminàiem efeminàieu efeminàrem efeminàreu efeminàs efeminàssem efeminàsseu efeminàssim efeminàssiu efeminàvem efeminàvets efeminàveu efeminàvom efeminés efeminéssem efeminésseu efeminéssim efeminéssiu efeminí efemín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
efféminer

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
efféminé

eficaçment /e.fiˌkazˈmen/ /e.fiˌkazˈment/ /ə.fiˌkazˈmen/ /ə.fiˌkazˈment/ adv
efficacement

eficientment /e.fi.siˌemˈmen/ /e.fi.siˌemˈment/ /ə.fi.siˌemˈmen/ /ə.fi.siˌemˈment/ adv
efficacement

eficiència /e.fi.siˈɛn.si.a/ /ə.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
efficience
Relació entre els resultats obtinguts i els recursos utilitzats.

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
efficacité

efigiar /e.fi.d͡ʒiˈa/ /e.fi.d͡ʒiˈaɾ/ /e.fi.ʒiˈa/ /ə.fi.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. efigia efigiada efigiades efigiant efigiar efigiara efigiaran efigiarem efigiaren efigiares efigiareu efigiaria efigiarien efigiaries efigiarà efigiaràs efigiaré efigiaríem efigiaríeu efigiassen efigiasses efigiat efigiats efigiava efigiaven efigiaves efigie efigiem efigien efigies efigiessen efigiesses efigiessin efigiessis efigieu efigio efigià efigiàrem efigiàreu efigiàssem efigiàsseu efigiàvem efigiàveu efigiés efigiéssem efigiésseu efigiéssim efigiéssiu efigií efigiï efigiïn efigiïs occ sept val val (1) v
effigier

efluir /e.fɫuˈi/ /e.fɫuˈiɾ/ /ə.fɫuˈi/ bal eflueix eflueixen eflueixes eflueixi eflueixin eflueixis eflueixo efluesc efluesqui efluesquin efluesquis efluint efluir efluiran efluirem efluireu efluiria efluirien efluiries efluirà efluiràs efluiré efluiríem efluiríeu efluí efluíem efluíeu efluírem efluíreu efluís efluíssem efluísseu efluíssim efluíssiu efluïa efluïda efluïdes efluïen efluïes efluïguem efluïgueu efluïm efluïra efluïren efluïres efluïsc efluïsca efluïsquen efluïsques efluïssen efluïsses efluïssin efluïssis efluït efluïts efluïu efluïx efluïxen efluïxes occ sept val v
émaner

efígie /eˈfi.ʒi.e/ /əˈfi.ʒi.ə/ n fem
effigie

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
éphémère
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

efímerament /eˌfi.me.ɾaˈmen/ /eˌfi.me.ɾaˈment/ /əˌfi.mə.ɾəˈmen/ /əˌfi.mə.ɾəˈment/ adv
éphémèrement

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ egípcia adj masc
égyptien
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
Égyptien
Persona que habita o és originària d'Egipte.
égyptien
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
églefin aiglefin

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
égocentrisme

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
égocentrique

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
égoïsme

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
égoïste

egoistament /e.ɣoˌis.taˈmen/ /e.ɣoˌis.taˈment/ /ə.ɣoˌis.təˈment/ /ə.ɣuˌis.təˈmen/ adv
égoïstement

egrègiament /eˌɣɾɛ.d͡ʒi.aˈmen/ /eˌɣɾɛ.d͡ʒi.aˈment/ /eˌɣɾɛ.ʒi.aˈmen/ /əˌɣɾɛ.ʒi.əˈmen/ /əˌɣɾɛ.ʒi.əˈment/ adv
illustrement

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
jument

eh /ˈe/ /ˈə/ /ˈɛ/ Interjection
hein
(interrogatiu) Petició de repetició o d’aclariment.
(interrogatiu) Petició de conformitat.
eh
(interrogatiu) Petició d’atenció.

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
outil instrument
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.
engin
(pilota basca) Instrument que s'utilitza per a colpejar o llançar la pilota.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
einsteinium

eivissenc /ej.viˈseŋk/ /ej.βiˈseŋ/ /əj.viˈsəŋk/ /əj.viˈsɛŋk/ /əj.βiˈsɛŋ/ adj masc
ibizois

eivissenc /ej.viˈseŋk/ /ej.βiˈseŋ/ /əj.viˈsəŋk/ /əj.viˈsɛŋk/ /əj.βiˈsɛŋ/ n masc
Ibizois

eix /ˈejʃ/ n masc
axe
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.
Barra a la qual va unit un mecanisme que efectua girs.

eix transversal n masc
matière d'enseignement transversal

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
essaim

eixamar /e.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈmaɾ/ /ə.ʃəˈma/ alg ant bal cent eiv eixam eixama eixamada eixamades eixamaia eixamaien eixamaies eixamam eixamant eixamar eixamara eixamaran eixamarem eixamaren eixamares eixamareu eixamaria eixamarien eixamaries eixamariva eixamariven eixamarives eixamarà eixamaràs eixamaré eixamaríem eixamaríeu eixamarívem eixamaríveu eixamassen eixamasses eixamassin eixamassis eixamat eixamats eixamau eixamava eixamaven eixamaves eixamavi eixamavo eixame eixameguem eixameguessa eixameguessen eixameguesses eixamegueu eixamegués eixameguéssom eixameguéssou eixamem eixamen eixames eixamessa eixamessen eixamesses eixamessi eixamessin eixamessis eixameu eixami eixamin eixamis eixamo eixamos eixams eixamà eixamàiem eixamàieu eixamàrem eixamàreu eixamàs eixamàssem eixamàsseu eixamàssim eixamàssiu eixamàvem eixamàvets eixamàveu eixamàvom eixamés eixaméssem eixamésseu eixaméssim eixaméssiu eixamí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
essaimer

eixamenar /e.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈnaɾ/ /ə.ʃə.məˈna/ alg ant bal cent eiv eixamena eixamenada eixamenades eixamenaia eixamenaien eixamenaies eixamenam eixamenant eixamenar eixamenara eixamenaran eixamenarem eixamenaren eixamenares eixamenareu eixamenaria eixamenarien eixamenaries eixamenariva eixamenariven eixamenarives eixamenarà eixamenaràs eixamenaré eixamenaríem eixamenaríeu eixamenarívem eixamenaríveu eixamenassen eixamenasses eixamenassin eixamenassis eixamenat eixamenats eixamenau eixamenava eixamenaven eixamenaves eixamenavi eixamenavo eixamene eixameneguem eixameneguessa eixameneguessen eixameneguesses eixamenegueu eixamenegués eixameneguéssom eixameneguéssou eixamenem eixamenen eixamenes eixamenessa eixamenessen eixamenesses eixamenessi eixamenessin eixamenessis eixameneu eixameni eixamenin eixamenis eixameno eixamenos eixamenà eixamenàiem eixamenàieu eixamenàrem eixamenàreu eixamenàs eixamenàssem eixamenàsseu eixamenàssim eixamenàssiu eixamenàvem eixamenàvets eixamenàveu eixamenàvom eixamenés eixamenéssem eixamenésseu eixamenéssim eixamenéssiu eixamení eixamèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
essaimer

eixamorar /e.ʃa.moˈɾa/ /ej.ʃa.moˈɾa/ /ej.ʃa.moˈɾaɾ/ /ə.ʃə.moˈɾa/ /ə.ʃə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixamor eixamora eixamorada eixamorades eixamoram eixamorant eixamorar eixamorara eixamoraran eixamorarem eixamoraren eixamorares eixamorareu eixamoraria eixamorarien eixamoraries eixamorarà eixamoraràs eixamoraré eixamoraríem eixamoraríeu eixamorassen eixamorasses eixamorassin eixamorassis eixamorat eixamorats eixamorau eixamorava eixamoraven eixamoraves eixamore eixamorem eixamoren eixamores eixamoressen eixamoresses eixamoressin eixamoressis eixamoreu eixamori eixamorin eixamoris eixamoro eixamorà eixamoràrem eixamoràreu eixamoràs eixamoràssem eixamoràsseu eixamoràssim eixamoràssiu eixamoràvem eixamoràveu eixamorés eixamoréssem eixamorésseu eixamoréssim eixamoréssiu eixamorí occ sept val v
essuyer
Mig eixugar.
humecter
Humitejar, no remullant del tot, estovar.

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixampl eixampla eixamplada eixamplades eixamplam eixamplant eixamplar eixamplara eixamplaran eixamplarem eixamplaren eixamplares eixamplareu eixamplaria eixamplarien eixamplaries eixamplarà eixamplaràs eixamplaré eixamplaríem eixamplaríeu eixamplassen eixamplasses eixamplassin eixamplassis eixamplat eixamplats eixamplau eixamplava eixamplaven eixamplaves eixample eixamplem eixamplen eixamples eixamplessen eixamplesses eixamplessin eixamplessis eixampleu eixampli eixamplin eixamplis eixamplo eixamplà eixamplàrem eixamplàreu eixamplàs eixamplàssem eixamplàsseu eixamplàssim eixamplàssiu eixamplàvem eixamplàveu eixamplés eixampléssem eixamplésseu eixampléssim eixampléssiu eixamplí occ sept val v
élargir

eixample /ejˈʃam.pɫe/ /eˈʃam.pɫe/ /əˈʃam.pɫə/ n masc
élargissement

eixancarrar /e.ʃaŋ.kaˈra/ /ej.ʃaŋ.kaˈra/ /ej.ʃaŋ.kaˈraɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixancarr eixancarra eixancarrada eixancarrades eixancarram eixancarrant eixancarrar eixancarrara eixancarraran eixancarrarem eixancarraren eixancarrares eixancarrareu eixancarraria eixancarrarien eixancarraries eixancarrarà eixancarraràs eixancarraré eixancarraríem eixancarraríeu eixancarrassen eixancarrasses eixancarrassin eixancarrassis eixancarrat eixancarrats eixancarrau eixancarrava eixancarraven eixancarraves eixancarre eixancarrem eixancarren eixancarres eixancarressen eixancarresses eixancarressin eixancarressis eixancarreu eixancarri eixancarrin eixancarris eixancarro eixancarrà eixancarràrem eixancarràreu eixancarràs eixancarràssem eixancarràsseu eixancarràssim eixancarràssiu eixancarràvem eixancarràveu eixancarrés eixancarréssem eixancarrésseu eixancarréssim eixancarréssiu eixancarrí occ sept val v
écarter les jambes

eixarm /ejˈʃarm/ /ejˈʃaɾm/ /eˈʃaɾm/ /əˈʃarm/ n masc
sorcellerie

eixarmar /e.ʃaɾˈma/ /ej.ʃarˈma/ /ej.ʃaɾˈmaɾ/ /ə.ʃərˈma/ alg ant bal cent eiv eixarm eixarma eixarmada eixarmades eixarmaia eixarmaien eixarmaies eixarmam eixarmant eixarmar eixarmara eixarmaran eixarmarem eixarmaren eixarmares eixarmareu eixarmaria eixarmarien eixarmaries eixarmariva eixarmariven eixarmarives eixarmarà eixarmaràs eixarmaré eixarmaríem eixarmaríeu eixarmarívem eixarmaríveu eixarmassen eixarmasses eixarmassin eixarmassis eixarmat eixarmats eixarmau eixarmava eixarmaven eixarmaves eixarmavi eixarmavo eixarme eixarmeguem eixarmeguessa eixarmeguessen eixarmeguesses eixarmegueu eixarmegués eixarmeguéssom eixarmeguéssou eixarmem eixarmen eixarmes eixarmessa eixarmessen eixarmesses eixarmessi eixarmessin eixarmessis eixarmeu eixarmi eixarmin eixarmis eixarmo eixarmos eixarms eixarmà eixarmàiem eixarmàieu eixarmàrem eixarmàreu eixarmàs eixarmàssem eixarmàsseu eixarmàssim eixarmàssiu eixarmàvem eixarmàvets eixarmàveu eixarmàvom eixarmés eixarméssem eixarmésseu eixarméssim eixarméssiu eixarmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guérir

eixarmentar /ej.ʃar.menˈta/ /ej.ʃaɾ.menˈtaɾ/ /ə.ʃər.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixarment eixarmenta eixarmentada eixarmentades eixarmentam eixarmentant eixarmentar eixarmentara eixarmentaran eixarmentarem eixarmentaren eixarmentares eixarmentareu eixarmentaria eixarmentarien eixarmentaries eixarmentarà eixarmentaràs eixarmentaré eixarmentaríem eixarmentaríeu eixarmentassen eixarmentasses eixarmentassin eixarmentassis eixarmentat eixarmentats eixarmentau eixarmentava eixarmentaven eixarmentaves eixarmente eixarmentem eixarmenten eixarmentes eixarmentessen eixarmentesses eixarmentessin eixarmentessis eixarmenteu eixarmenti eixarmentin eixarmentis eixarmento eixarmentà eixarmentàrem eixarmentàreu eixarmentàs eixarmentàssem eixarmentàsseu eixarmentàssim eixarmentàssiu eixarmentàvem eixarmentàveu eixarmentés eixarmentéssem eixarmentésseu eixarmentéssim eixarmentéssiu eixarmentí occ sept val v
sarmenter

eixelebradament /e.ʃe.ɫeˌβɾa.ðaˈmen/ /ej.ʃe.ɫeˌbɾa.ðaˈment/ /ej.ʃe.ɫeˌβɾa.ðaˈmen/ /ə.ʃə.ɫəˌbɾa.ðəˈmen/ /ə.ʃə.ɫəˌbɾa.ðəˈment/ /ə.ʃə.ɫəˌβɾa.ðəˈmen/ adv
étourdiment

eixeridament /e.ʃeˌɾi.ðaˈmen/ /ej.ʃeˌɾi.ðaˈmen/ /ej.ʃeˌɾi.ðaˈment/ /ə.ʃəˌɾi.ðəˈmen/ /ə.ʃəˌɾi.ðəˈment/ adv
vivement

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ alg bal eixia eixida eixides eixien eixies eixiguem eixigueu eixim eixint eixir eixiran eixirem eixiren eixires eixireu eixiria eixirien eixiries eixirà eixiràs eixiré eixiríem eixiríeu eixissin eixissis eixit eixits eixiu eixí eixíem eixíeu eixírem eixíreu eixís eixíssim eixíssiu isc isca isquem isquen isquera isqueren isqueres isques isquessen isquesses isqueu isqué isquérem isquéreu isqués isquéssem isquésseu isquí ix ixen ixes ixi ixin ixis ixo n-occ occ sept val v
sortir

eixivernar /e.ʃi.βeɾˈna/ /ej.ʃi.veɾˈnaɾ/ /ej.ʃi.βerˈna/ /ə.ʃi.vəɾˈna/ /ə.ʃi.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. eixiverna eixivernada eixivernades eixivernant eixivernar eixivernara eixivernaran eixivernarem eixivernaren eixivernares eixivernareu eixivernaria eixivernarien eixivernaries eixivernarà eixivernaràs eixivernaré eixivernaríem eixivernaríeu eixivernassen eixivernasses eixivernat eixivernats eixivernava eixivernaven eixivernaves eixiverne eixivernem eixivernen eixivernes eixivernessen eixivernesses eixivernessin eixivernessis eixiverneu eixiverni eixivernin eixivernis eixiverno eixivernà eixivernàrem eixivernàreu eixivernàssem eixivernàsseu eixivernàvem eixivernàveu eixivernés eixivernéssem eixivernésseu eixivernéssim eixivernéssiu eixiverní occ sept val val (1) v
hiverner

eixordador /e.ʃoɾ.ðaˈðoɾ/ /ej.ʃor.ðaˈðo/ /ej.ʃoɾ.ðaˈðoɾ/ /ə.ʃoɾ.ðəˈðo/ /ə.ʃur.dəˈðo/ /ə.ʃur.ðəˈðo/ adj masc
assourdissantd

eixordar /e.ʃoɾˈða/ /ej.ʃorˈða/ /ej.ʃoɾˈðaɾ/ /ə.ʃoɾˈða/ /ə.ʃurˈða/ alg ant bal cent eiv eixord eixorda eixordada eixordades eixordaia eixordaien eixordaies eixordam eixordant eixordar eixordara eixordaran eixordarem eixordaren eixordares eixordareu eixordaria eixordarien eixordaries eixordariva eixordariven eixordarives eixordarà eixordaràs eixordaré eixordaríem eixordaríeu eixordarívem eixordaríveu eixordassen eixordasses eixordassin eixordassis eixordat eixordats eixordau eixordava eixordaven eixordaves eixordavi eixordavo eixorde eixordeguem eixordeguessa eixordeguessen eixordeguesses eixordegueu eixordegués eixordeguéssom eixordeguéssou eixordem eixorden eixordes eixordessa eixordessen eixordesses eixordessi eixordessin eixordessis eixordeu eixordi eixordin eixordis eixordo eixordos eixords eixordà eixordàiem eixordàieu eixordàrem eixordàreu eixordàs eixordàssem eixordàsseu eixordàssim eixordàssiu eixordàvem eixordàvets eixordàveu eixordàvom eixordés eixordéssem eixordésseu eixordéssim eixordéssiu eixordí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
assourdir

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
sèche-cheveux

eixugador /e.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ej.ʃu.ɣaˈðo/ /ej.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ə.ʃu.ɣəˈðo/ adj masc
essuyeur
Que eixuga.

eixugador /e.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ej.ʃu.ɣaˈðo/ /ej.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ə.ʃu.ɣəˈðo/ n masc
torchon
Drap per a eixugar.
séchoir
Prestatgeria, estança o cobert on posar coses a eixugar.
Aparell per a eixugar, especialment eixugacabells.

eixugadora /e.ʃu.ɣaˈðo.ɾa/ /ej.ʃu.ɣaˈðo.ɾa/ /ə.ʃu.ɣəˈðo.ɾə/ n fem
sèche-linge

eixugamà /e.ʃu.ɣaˈma/ /ej.ʃu.ɣaˈma/ /ə.ʃu.ɣəˈma/ n masc
essuie-main

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eixug eixuga eixugada eixugades eixugam eixugant eixugar eixugara eixugaran eixugarem eixugaren eixugares eixugareu eixugaria eixugarien eixugaries eixugarà eixugaràs eixugaré eixugaríem eixugaríeu eixugassen eixugasses eixugassin eixugassis eixugat eixugats eixugau eixugava eixugaven eixugaves eixugo eixugue eixuguem eixuguen eixugues eixuguessen eixuguesses eixuguessin eixuguessis eixugueu eixugui eixuguin eixuguis eixugués eixuguéssem eixuguésseu eixuguéssim eixuguéssiu eixuguí eixugà eixugàrem eixugàreu eixugàs eixugàssem eixugàsseu eixugàssim eixugàssiu eixugàvem eixugàveu occ sept val v
essuyer
Llevar la humitat superficial d'una cosa.
sécher
Llevar la humitat d'una cosa per evaporació de l'aigua.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ eixuta adj masc
sec
Sense humitat després de treure'n el líquid.

eixutament /ejˌʃu.taˈmen/ /ejˌʃu.taˈment/ /eˌʃu.taˈmen/ /əˌʃu.təˈmen/ /əˌʃu.təˈment/ adv
sèchement

ejacular /e.d͡ʒa.kuˈɫa/ /e.d͡ʒa.kuˈɫaɾ/ /e.ʒa.kuˈɫa/ /ə.ʒə.kuˈɫa/ alg ant bal cent eiv ejacul ejacula ejaculada ejaculades ejaculaia ejaculaien ejaculaies ejaculam ejaculant ejacular ejaculara ejacularan ejacularem ejacularen ejaculares ejaculareu ejacularia ejacularien ejacularies ejaculariva ejaculariven ejacularives ejacularà ejacularàs ejacularé ejacularíem ejacularíeu ejacularívem ejacularíveu ejaculassen ejaculasses ejaculassin ejaculassis ejaculat ejaculats ejaculau ejaculava ejaculaven ejaculaves ejaculavi ejaculavo ejacule ejaculeguem ejaculeguessa ejaculeguessen ejaculeguesses ejaculegueu ejaculegués ejaculeguéssom ejaculeguéssou ejaculem ejaculen ejacules ejaculessa ejaculessen ejaculesses ejaculessi ejaculessin ejaculessis ejaculeu ejaculi ejaculin ejaculis ejaculo ejaculos ejaculs ejaculà ejaculàiem ejaculàieu ejaculàrem ejaculàreu ejaculàs ejaculàssem ejaculàsseu ejaculàssim ejaculàssiu ejaculàvem ejaculàvets ejaculàveu ejaculàvom ejaculés ejaculéssem ejaculésseu ejaculéssim ejaculéssiu ejaculí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
éjaculer

ejectar /e.d͡ʒekˈta/ /e.d͡ʒekˈtaɾ/ /e.ʒekˈta/ /ə.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eject ejecta ejectada ejectades ejectam ejectant ejectar ejectara ejectaran ejectarem ejectaren ejectares ejectareu ejectaria ejectarien ejectaries ejectarà ejectaràs ejectaré ejectaríem ejectaríeu ejectassen ejectasses ejectassin ejectassis ejectat ejectats ejectau ejectava ejectaven ejectaves ejecte ejectem ejecten ejectes ejectessen ejectesses ejectessin ejectessis ejecteu ejecti ejectin ejectis ejecto ejectà ejectàrem ejectàreu ejectàs ejectàssem ejectàsseu ejectàssim ejectàssiu ejectàvem ejectàveu ejectés ejectéssem ejectésseu ejectéssim ejectéssiu ejectí occ sept val v
éjecter

el /eɫ/ article
le
Article determinat masculí singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

el /eɫ/ pronoun
le
Acusatiu del masculí singular del pronom personal "ell".

el més calent és a l'aigüera idiom
être en chantier

el pro i el contra n masc
pours et contres

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
elle

elaborar /e.ɫa.boˈɾaɾ/ /e.ɫa.βoˈɾa/ /ə.ɫə.boˈɾa/ /ə.ɫə.buˈɾa/ /ə.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) elabor elabora elaborada elaborades elaboram elaborant elaborar elaborara elaboraran elaborarem elaboraren elaborares elaborareu elaboraria elaborarien elaboraries elaborarà elaboraràs elaboraré elaboraríem elaboraríeu elaborassen elaborasses elaborassin elaborassis elaborat elaborats elaborau elaborava elaboraven elaboraves elabore elaborem elaboren elabores elaboressen elaboresses elaboressin elaboressis elaboreu elabori elaborin elaboris elaboro elaborà elaboràrem elaboràreu elaboràs elaboràssem elaboràsseu elaboràssim elaboràssiu elaboràvem elaboràveu elaborés elaboréssem elaborésseu elaboréssim elaboréssiu elaborí occ sept val v
élaborer

elatiu /e.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ n masc
élatif

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
élection

elecció de camp n fem
choix du champ

elecció de professió n fem
choix d'une profession

elecció de servei n fem
choix du service

electivament /e.ɫekˌti.vaˈment/ /e.ɫekˌti.βaˈmen/ /ə.ɫəkˌti.vəˈmen/ /ə.ɫəkˌti.vəˈment/ /ə.ɫəkˌti.βəˈmen/ adv
électivement

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ adj
électoral

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ n masc
électorat

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
électricité

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
électrocardiogramme

electrolitzar /e.ɫek.tɾo.ɫiˈd͡za/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈza/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈzaɾ/ /ə.ɫək.tɾo.ɫiˈd͡za/ /ə.ɫək.tɾu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) electrolitz electrolitza electrolitzada electrolitzades electrolitzam electrolitzant electrolitzar electrolitzara electrolitzaran electrolitzarem electrolitzaren electrolitzares electrolitzareu electrolitzaria electrolitzarien electrolitzaries electrolitzarà electrolitzaràs electrolitzaré electrolitzaríem electrolitzaríeu electrolitzassen electrolitzasses electrolitzassin electrolitzassis electrolitzat electrolitzats electrolitzau electrolitzava electrolitzaven electrolitzaves electrolitze electrolitzem electrolitzen electrolitzes electrolitzessen electrolitzesses electrolitzessin electrolitzessis electrolitzeu electrolitzi electrolitzin electrolitzis electrolitzo electrolitzà electrolitzàrem electrolitzàreu electrolitzàs electrolitzàssem electrolitzàsseu electrolitzàssim electrolitzàssiu electrolitzàvem electrolitzàveu electrolitzés electrolitzéssem electrolitzésseu electrolitzéssim electrolitzéssiu electrolitzí occ val v
électrolyser

electrostàtic /e.ɫek.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾusˈta.tik/ adj masc
électrostatique

electrostàtica /e.ɫek.tɾosˈta.ti.ka/ /ə.ɫək.tɾosˈta.ti.kə/ /ə.ɫək.tɾusˈta.ti.kə/ n fem
électrostatique

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
électronique

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
électron

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
éléphant éléphante
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
éléphant de mer

elefant marí meridional n masc
éléphant de mer austral

elefant marí septentrional n masc
éléphant de mer boréal

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
élégant

elegantment /e.ɫeˌɣamˈmen/ /e.ɫeˌɣamˈment/ /ə.ɫəˌɣamˈmen/ /ə.ɫəˌɣamˈment/ adv
élégamment

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
élégie

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
choisir
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
élire
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
élément
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
élément chimique

elementalment /e.ɫe.menˌtaɫˈmen/ /e.ɫe.menˌtaɫˈment/ /ə.ɫə.mənˌtaɫˈmen/ /ə.ɫə.mənˌtaɫˈment/ adv
élémentairement

elevació n fem
élévation

elevar /e.ɫeˈvaɾ/ /e.ɫeˈβa/ /ə.ɫəˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) eleu elev eleva elevada elevades elevam elevant elevar elevara elevaran elevarem elevaren elevares elevareu elevaria elevarien elevaries elevarà elevaràs elevaré elevaríem elevaríeu elevassen elevasses elevassin elevassis elevat elevats elevau elevava elevaven elevaves eleve elevem eleven eleves elevessen elevesses elevessin elevessis eleveu elevi elevin elevis elevo elevà elevàrem elevàreu elevàs elevàssem elevàsseu elevàssim elevàssiu elevàvem elevàveu elevés elevéssem elevésseu elevéssim elevéssiu eleví occ sept val v
élever
Portar més amunt.
Fer augmentar l’alçària.
Augmentar en quantitat.
Dirigir un escrit a una autoritat superior.

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
haut

elidir /e.ɫiˈði/ /e.ɫiˈðiɾ/ /ə.ɫiˈði/ bal elideix elideixen elideixes elideixi elideixin elideixis elideixo elidesc elidesqui elidesquin elidesquis elidia elidida elidides elidien elidies elidiguem elidigueu elidim elidint elidir elidira elidiran elidirem elidiren elidires elidireu elidiria elidirien elidiries elidirà elidiràs elidiré elidiríem elidiríeu elidisc elidisca elidisquen elidisques elidissen elidisses elidissin elidissis elidit elidits elidiu elidix elidixen elidixes elidixo elidí elidíem elidíeu elidírem elidíreu elidís elidíssem elidísseu elidíssim elidíssiu n-occ occ sept val v
élider

eliminació /e.ɫi.mi.na.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ɛ.li.mi.na.siˈo/ n fem
élimination
(hípica, basquetbol) Desqualificació d'un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.
(beisbol) Acció d'un defensor de fer abandonar el partit a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.
supression d'éléments indésirables
(videojocs) Procés de la renderització en què es determinen i se suprimeixen els objectes gràfics o les zones d'un objecte gràfic de la pantalla que no són visibles per a l'observador.

eliminació automàtica n fem
retrait automatique

eliminació de cares posteriors n fem
élimination des faces arrières

eliminació de parts ocultes n fem
occlusion culling

eliminació directa n fem
élimination directe

eliminació forçada n fem
retrait forcé

eliminació per strikes n fem
élimination à la batte

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ alg ant bal cent eiv elimina eliminada eliminades eliminaia eliminaien eliminaies eliminam eliminant eliminar eliminara eliminaran eliminarem eliminaren eliminares eliminareu eliminaria eliminarien eliminaries eliminariva eliminariven eliminarives eliminarà eliminaràs eliminaré eliminaríem eliminaríeu eliminarívem eliminaríveu eliminassen eliminasses eliminassin eliminassis eliminat eliminats eliminau eliminava eliminaven eliminaves eliminavi eliminavo elimine elimineguem elimineguessa elimineguessen elimineguesses eliminegueu eliminegués elimineguéssom elimineguéssou eliminem eliminen elimines eliminessa eliminessen eliminesses eliminessi eliminessin eliminessis elimineu elimini eliminin eliminis elimino eliminos eliminà eliminàiem eliminàieu eliminàrem eliminàreu eliminàs eliminàssem eliminàsseu eliminàssim eliminàssiu eliminàvem eliminàvets eliminàveu eliminàvom eliminés eliminéssem eliminésseu eliminéssim eliminéssiu eliminí elimín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
éliminer
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.
(beisbol) Fer abandonar el partit, un defensor, a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.

eliminatòria directa n fem
éliminatoire directe

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
élite

ell /ˈɛʎ/ pronoun
il lui

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
elle

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
elles

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
iel

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
ils elles

elm /ˈɛɫm/ n masc
heaume

elocució /e.ɫo.ku.siˈo/ /ə.ɫo.ku.siˈo/ /ə.ɫu.ku.siˈo/ n fem
élocution

elogiosament /e.ɫo.d͡ʒiˌo.zaˈmen/ /e.ɫo.d͡ʒiˌo.zaˈment/ /e.ɫo.ʒiˌo.zaˈmen/ /ə.ɫo.ʒiˌo.zəˈment/ /ə.ɫu.ʒiˌo.zəˈmen/ adv
élogieusement

eloqüentment /e.ɫoˌkwemˈmen/ /e.ɫoˌkwemˈment/ /ə.ɫoˌkwemˈment/ /ə.ɫuˌkwemˈmen/ adv
éloquemment

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
éloquence

els /eɫs/ article
les
Article determinat masculí plural que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

els /eɫs/ pronoun
les
Acusatiu del masculí plural del pronom personal de tercera persona, "ells" o "vostès".
Datiu plural masculí i femení del pronom personal de tercera persona.

els Angles /eɫzˈaŋ.ɡɫes/ /əɫzˈaŋ.ɡɫis/ /əɫzˈaŋ.ɡɫəs/ /əɫzˈaŋ.ɡɫəs/ pn
Les Angles

elucubració /e.ɫu.ku.βɾa.siˈo/ /ə.ɫu.ku.βɾə.siˈo/ n fem
travail laborieux

elucubrar /e.ɫu.kuˈβɾa/ /e.ɫu.kuˈβɾaɾ/ /ə.ɫu.kuˈβɾa/ alg ant bal cent eiv elucubr elucubra elucubrada elucubrades elucubraia elucubraien elucubraies elucubram elucubrant elucubrar elucubrara elucubraran elucubrarem elucubraren elucubrares elucubrareu elucubraria elucubrarien elucubraries elucubrariva elucubrariven elucubrarives elucubrarà elucubraràs elucubraré elucubraríem elucubraríeu elucubrarívem elucubraríveu elucubrassen elucubrasses elucubrassin elucubrassis elucubrat elucubrats elucubrau elucubrava elucubraven elucubraves elucubravi elucubravo elucubre elucubreguem elucubreguessa elucubreguessen elucubreguesses elucubregueu elucubregués elucubreguéssom elucubreguéssou elucubrem elucubren elucubres elucubressa elucubressen elucubresses elucubressi elucubressin elucubressis elucubreu elucubri elucubrin elucubris elucubro elucubros elucubrs elucubrà elucubràiem elucubràieu elucubràrem elucubràreu elucubràs elucubràssem elucubràsseu elucubràssim elucubràssiu elucubràvem elucubràvets elucubràveu elucubràvom elucubrés elucubréssem elucubrésseu elucubréssim elucubréssiu elucubrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
élucubrer

eludir /e.ɫuˈði/ /e.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ bal eludeix eludeixen eludeixes eludeixi eludeixin eludeixis eludeixo eludesc eludesqui eludesquin eludesquis eludia eludida eludides eludien eludies eludiguem eludigueu eludim eludint eludir eludira eludiran eludirem eludiren eludires eludireu eludiria eludirien eludiries eludirà eludiràs eludiré eludiríem eludiríeu eludisc eludisca eludisquen eludisques eludissen eludisses eludissin eludissis eludit eludits eludiu eludix eludixen eludixes eludixo eludí eludíem eludíeu eludírem eludíreu eludís eludíssem eludísseu eludíssim eludíssiu n-occ occ sept val v
éluder
Fugir la dificultat, sortir d'ella amb algun artifici; escapar-se.
Burlar-se d'alguna cosa, fer que no tingui efecte per mitjà d'algun artifici.

eluir /e.ɫuˈi/ /e.ɫuˈiɾ/ /ə.ɫuˈi/ bal elueix elueixen elueixes elueixi elueixin elueixis elueixo eluesc eluesqui eluesquin eluesquis eluint eluir eluiran eluirem eluireu eluiria eluirien eluiries eluirà eluiràs eluiré eluiríem eluiríeu eluí eluíem eluíeu eluírem eluíreu eluís eluíssem eluísseu eluíssim eluíssiu eluïa eluïda eluïdes eluïen eluïes eluïguem eluïgueu eluïm eluïra eluïren eluïres eluïsc eluïsca eluïsquen eluïsques eluïssen eluïsses eluïssin eluïssis eluït eluïts eluïu eluïx eluïxen eluïxes eluïxo n-occ occ val v
éluer

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
ellipse

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
ellipse

el·lipsoïdal /e.ɫip.so.iˈðaɫ/ /eɫ.ɫip.so.iˈðaɫ/ /ə.ɫip.su.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫip.so.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫip.su.iˈðaɫ/ adj
ellipsoïdal

el·lípticament /eɫˌɫip.ti.kaˈmen/ /eɫˌɫip.ti.kaˈment/ /eˌɫip.ti.kaˈmen/ /əɫˌɫip.ti.kəˈmen/ /əɫˌɫip.ti.kəˈment/ /əˌɫip.ti.kəˈmen/ adv
elliptiquement

elàsticament /eˌɫas.ti.kaˈmen/ /eˌɫas.ti.kaˈment/ /əˌɫas.ti.kəˈmen/ /əˌɫas.ti.kəˈment/ adv
élastiquement

elèctric /eˈɫɛk.tɾik/ /əˈɫɛk.tɾik/ adj masc
électrique

elèctricament /eˌɫɛk.tɾi.kaˈmen/ /eˌɫɛk.tɾi.kaˈment/ /əˌɫɛk.tɾi.kəˈmen/ /əˌɫɛk.tɾi.kəˈment/ adv
électriquement

ema /ˈe.ma/ /ˈe.mə/ n fem
emme

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
émancipation

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ alg ant bal cent eiv emancip emancipa emancipada emancipades emancipaia emancipaien emancipaies emancipam emancipant emancipar emancipara emanciparan emanciparem emanciparen emancipares emancipareu emanciparia emanciparien emanciparies emancipariva emancipariven emanciparives emanciparà emanciparàs emanciparé emanciparíem emanciparíeu emanciparívem emanciparíveu emancipassen emancipasses emancipassin emancipassis emancipat emancipats emancipau emancipava emancipaven emancipaves emancipavi emancipavo emancipe emancipeguem emancipeguessa emancipeguessen emancipeguesses emancipegueu emancipegués emancipeguéssom emancipeguéssou emancipem emancipen emancipes emancipessa emancipessen emancipesses emancipessi emancipessin emancipessis emancipeu emancipi emancipin emancipis emancipo emancipos emancips emancipà emancipàiem emancipàieu emancipàrem emancipàreu emancipàs emancipàssem emancipàsseu emancipàssim emancipàssiu emancipàvem emancipàvets emancipàveu emancipàvom emancipés emancipéssem emancipésseu emancipéssim emancipéssiu emancipí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
émanciper

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emascul emascula emasculada emasculades emasculam emasculant emascular emasculara emascularan emascularem emascularen emasculares emasculareu emascularia emascularien emascularies emascularà emascularàs emascularé emascularíem emascularíeu emasculassen emasculasses emasculassin emasculassis emasculat emasculats emasculau emasculava emasculaven emasculaves emascule emasculem emasculen emascules emasculessen emasculesses emasculessin emasculessis emasculeu emasculi emasculin emasculis emasculo emasculà emasculàrem emasculàreu emasculàs emasculàssem emasculàsseu emasculàssim emasculàssiu emasculàvem emasculàveu emasculés emasculéssem emasculésseu emasculéssim emasculéssiu emasculí occ sept val v
émasculer

embadalir /em.ba.ðaˈɫi/ /em.ba.ðaˈɫiɾ/ /əm.bə.ðəˈɫi/ bal embadaleix embadaleixen embadaleixes embadaleixi embadaleixin embadaleixis embadaleixo embadalesc embadalesqui embadalesquin embadalesquis embadalia embadalida embadalides embadalien embadalies embadaliguem embadaligueu embadalim embadalint embadalir embadalira embadaliran embadalirem embadaliren embadalires embadalireu embadaliria embadalirien embadaliries embadalirà embadaliràs embadaliré embadaliríem embadaliríeu embadalisc embadalisca embadalisquen embadalisques embadalissen embadalisses embadalissin embadalissis embadalit embadalits embadaliu embadalix embadalixen embadalixes embadalixo embadalí embadalíem embadalíeu embadalírem embadalíreu embadalís embadalíssem embadalísseu embadalíssim embadalíssiu n-occ occ sept val v
demeurer

embajanir /em.ba.d͡ʒaˈni/ /em.ba.d͡ʒaˈniɾ/ /em.ba.ʒaˈni/ /əm.bə.ʒəˈni/ alg ant bal centr eiv embajaneix embajaneixa embajaneixen embajaneixes embajaneixi embajaneixin embajaneixis embajaneixo embajaneixs embajanesc embajanesca embajanesquen embajanesques embajanesqui embajanesquin embajanesquis embajania embajanida embajanides embajanien embajanies embajaniguem embajaniguera embajanigueren embajanigueres embajaniguessen embajaniguesses embajaniguessin embajaniguessis embajanigueu embajanigueva embajanigueven embajanigueves embajanigué embajaniguérem embajaniguéreu embajanigués embajaniguéssem embajaniguésseu embajaniguéssim embajaniguéssiu embajaniguévem embajaniguéveu embajanim embajanint embajanir embajanira embajaniran embajanirem embajaniren embajanires embajanireu embajaniria embajanirien embajaniries embajaniriva embajaniriven embajanirives embajanirà embajaniràs embajaniré embajaniríem embajaniríeu embajanirívem embajaniríveu embajanisc embajanisca embajanisco embajaniscos embajanisquem embajanisquen embajanisques embajanisqueu embajanissa embajanissen embajanisses embajanissi embajanissin embajanissis embajanist embajanit embajanits embajaniu embajaniva embajaniven embajanives embajanix embajanixa embajanixen embajanixes embajanixi embajanixin embajanixis embajanixo embajanixos embajaní embajaníem embajaníets embajaníeu embajanírem embajaníreu embajanís embajaníscon embajaníssem embajanísseu embajaníssim embajaníssiu embajaníssom embajaníssou embajanívem embajaníveu embajaníxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
imbécile

embalatge /em.baˈɫa.d͡ʒe/ /əm.bəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
déballage

embalum /em.baˈɫum/ /əm.bəˈɫum/ n masc
fardeau

embalumar /am.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈmaɾ/ /əm.bə.ɫuˈma/ alg ant bal cent eiv embalum embaluma embalumada embalumades embalumaia embalumaien embalumaies embalumam embalumant embalumar embalumara embalumaran embalumarem embalumaren embalumares embalumareu embalumaria embalumarien embalumaries embalumariva embalumariven embalumarives embalumarà embalumaràs embalumaré embalumaríem embalumaríeu embalumarívem embalumaríveu embalumassen embalumasses embalumassin embalumassis embalumat embalumats embalumau embalumava embalumaven embalumaves embalumavi embalumavo embalume embalumeguem embalumeguessa embalumeguessen embalumeguesses embalumegueu embalumegués embalumeguéssom embalumeguéssou embalumem embalumen embalumes embalumessa embalumessen embalumesses embalumessi embalumessin embalumessis embalumeu embalumi embalumin embalumis embalumo embalumos embalums embalumà embalumàiem embalumàieu embalumàrem embalumàreu embalumàs embalumàssem embalumàsseu embalumàssim embalumàssiu embalumàvem embalumàvets embalumàveu embalumàvom embalumés embaluméssem embalumésseu embaluméssim embaluméssiu embalumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
remplir

embarassada /em.ba.ɾaˈsa.ða/ /əm.bə.ɾəˈsa.ðə/ n fem
enceinte

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
virelangue
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embarrotar /am.ba.roˈta/ /am.ba.roˈtaɾ/ /em.ba.roˈta/ /em.ba.roˈtaɾ/ /əm.bə.roˈta/ /əm.bə.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) embarrot embarrota embarrotada embarrotades embarrotam embarrotant embarrotar embarrotara embarrotaran embarrotarem embarrotaren embarrotares embarrotareu embarrotaria embarrotarien embarrotaries embarrotarà embarrotaràs embarrotaré embarrotaríem embarrotaríeu embarrotassen embarrotasses embarrotassin embarrotassis embarrotat embarrotats embarrotau embarrotava embarrotaven embarrotaves embarrote embarrotem embarroten embarrotes embarrotessen embarrotesses embarrotessin embarrotessis embarroteu embarroti embarrotin embarrotis embarroto embarrotà embarrotàrem embarrotàreu embarrotàs embarrotàssem embarrotàsseu embarrotàssim embarrotàssiu embarrotàvem embarrotàveu embarrotés embarrotéssem embarrotésseu embarrotéssim embarrotéssiu embarrotí occ sept val v
barreauder

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
grossesse
Estat de la dona prenyada.
embarras
Cosa que embarassa, un destorb.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
barrage réservoir

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ bal embelleix embelleixen embelleixes embelleixi embelleixin embelleixis embelleixo embellesc embellesqui embellesquin embellesquis embellia embellida embellides embellien embellies embelliguem embelligueu embellim embellint embellir embellira embelliran embellirem embelliren embellires embellireu embelliria embellirien embelliries embellirà embelliràs embelliré embelliríem embelliríeu embellisc embellisca embellisquen embellisques embellissen embellisses embellissin embellissis embellit embellits embelliu embellix embellixen embellixes embellixo embellí embellíem embellíeu embellírem embellíreu embellís embellíssem embellísseu embellíssim embellíssiu n-occ occ sept val v
embellir
Fer tornar bell; adornar.

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) emblanquina emblanquinada emblanquinades emblanquinam emblanquinant emblanquinar emblanquinara emblanquinaran emblanquinarem emblanquinaren emblanquinares emblanquinareu emblanquinaria emblanquinarien emblanquinaries emblanquinarà emblanquinaràs emblanquinaré emblanquinaríem emblanquinaríeu emblanquinassen emblanquinasses emblanquinassin emblanquinassis emblanquinat emblanquinats emblanquinau emblanquinava emblanquinaven emblanquinaves emblanquine emblanquinem emblanquinen emblanquines emblanquinessen emblanquinesses emblanquinessin emblanquinessis emblanquineu emblanquini emblanquinin emblanquinis emblanquino emblanquinà emblanquinàrem emblanquinàreu emblanquinàs emblanquinàssem emblanquinàsseu emblanquinàssim emblanquinàssiu emblanquinàvem emblanquinàveu emblanquinés emblanquinéssem emblanquinésseu emblanquinéssim emblanquinéssiu emblanquiní emblanquín occ sept val v
crépir

emblanquir /am.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈkiɾ/ /əm.bɫəŋˈki/ bal emblanqueix emblanqueixen emblanqueixes emblanqueixi emblanqueixin emblanqueixis emblanqueixo emblanquesc emblanquesqui emblanquesquin emblanquesquis emblanquia emblanquida emblanquides emblanquien emblanquies emblanquiguem emblanquigueu emblanquim emblanquint emblanquir emblanquira emblanquiran emblanquirem emblanquiren emblanquires emblanquireu emblanquiria emblanquirien emblanquiries emblanquirà emblanquiràs emblanquiré emblanquiríem emblanquiríeu emblanquisc emblanquisca emblanquisquen emblanquisques emblanquissen emblanquisses emblanquissin emblanquissis emblanquit emblanquits emblanquiu emblanquix emblanquixen emblanquixes emblanquixo emblanquí emblanquíem emblanquíeu emblanquírem emblanquíreu emblanquís emblanquíssem emblanquísseu emblanquíssim emblanquíssiu n-occ occ sept val v
blanchir

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ bal emblaveix emblaveixen emblaveixes emblaveixi emblaveixin emblaveixis emblaveixo emblavesc emblavesqui emblavesquin emblavesquis emblavia emblavida emblavides emblavien emblavies emblaviguem emblavigueu emblavim emblavint emblavir emblavira emblaviran emblavirem emblaviren emblavires emblavireu emblaviria emblavirien emblaviries emblavirà emblaviràs emblaviré emblaviríem emblaviríeu emblavisc emblavisca emblavisquen emblavisques emblavissen emblavisses emblavissin emblavissis emblavit emblavits emblaviu emblavix emblavixen emblavixes emblavixo emblaví emblavíem emblavíeu emblavírem emblavíreu emblavís emblavíssem emblavísseu emblavíssim emblavíssiu n-occ occ sept val v
﻿bleuir

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
emblème

emblemàticament /em.bɫeˌma.ti.kaˈmen/ /em.bɫeˌma.ti.kaˈment/ /əm.bɫəˌma.ti.kəˈmen/ /əm.bɫəˌma.ti.kəˈment/ adv
emblématiquement

embocar /am.boˈka/ /am.buˈka/ /em.boˈka/ /em.boˈkaɾ/ /əm.boˈka/ /əm.buˈka/ alg ant bal cent eiv emboc emboca embocada embocades embocaia embocaien embocaies embocam embocant embocar embocara embocaran embocarem embocaren embocares embocareu embocaria embocarien embocaries embocariva embocariven embocarives embocarà embocaràs embocaré embocaríem embocaríeu embocarívem embocaríveu embocassen embocasses embocassin embocassis embocat embocats embocau embocava embocaven embocaves embocavi embocavo emboco embocos embocà embocàiem embocàieu embocàrem embocàreu embocàs embocàssem embocàsseu embocàssim embocàssiu embocàvem embocàvets embocàveu embocàvom emboque emboqueguem emboqueguessa emboqueguessen emboqueguesses emboquegueu emboquegués emboqueguéssom emboqueguéssou emboquem emboquen emboques emboquessa emboquessen emboquesses emboquessi emboquessin emboquessis emboqueu emboqui emboquin emboquis emboqués emboquéssem emboquésseu emboquéssim emboquéssiu emboquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empocher
(golf) Introduir una bola dintre un forat.

emboirar /am.bojˈɾa/ /em.bojˈɾa/ /em.bojˈɾaɾ/ /əm.bojˈɾa/ /əm.bujˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emboir emboira emboirada emboirades emboiram emboirant emboirar emboirara emboiraran emboirarem emboiraren emboirares emboirareu emboiraria emboirarien emboiraries emboirarà emboiraràs emboiraré emboiraríem emboiraríeu emboirassen emboirasses emboirassin emboirassis emboirat emboirats emboirau emboirava emboiraven emboiraves emboire emboirem emboiren emboires emboiressen emboiresses emboiressin emboiressis emboireu emboiri emboirin emboiris emboiro emboirà emboiràrem emboiràreu emboiràs emboiràssem emboiràsseu emboiràssim emboiràssiu emboiràvem emboiràveu emboirés emboiréssem emboirésseu emboiréssim emboiréssiu emboirí occ sept val v
embrumer

embolcall /am.boɫˈkaʎ/ /em.boɫˈkaʎ/ /əm.boɫˈkaʎ/ /əm.buɫˈkaj/ /əm.buɫˈkaʎ/ n masc
enveloppe

embolcar /am.boɫˈka/ /em.boɫˈka/ /em.boɫˈkaɾ/ /əm.boɫˈka/ /əm.buɫˈka/ alg ant bal cent eiv embolc embolca embolcada embolcades embolcaia embolcaien embolcaies embolcam embolcant embolcar embolcara embolcaran embolcarem embolcaren embolcares embolcareu embolcaria embolcarien embolcaries embolcariva embolcariven embolcarives embolcarà embolcaràs embolcaré embolcaríem embolcaríeu embolcarívem embolcaríveu embolcassen embolcasses embolcassin embolcassis embolcat embolcats embolcau embolcava embolcaven embolcaves embolcavi embolcavo embolco embolcos embolcà embolcàiem embolcàieu embolcàrem embolcàreu embolcàs embolcàssem embolcàsseu embolcàssim embolcàssiu embolcàvem embolcàvets embolcàveu embolcàvom embolque embolqueguem embolqueguessa embolqueguessen embolqueguesses embolquegueu embolquegués embolqueguéssom embolqueguéssou embolquem embolquen embolques embolquessa embolquessen embolquesses embolquessi embolquessin embolquessis embolqueu embolqui embolquin embolquis embolqués embolquéssem embolquésseu embolquéssim embolquéssiu embolquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ecouvrir

embolic /am.boˈɫik/ /em.boˈɫik/ /əm.boˈɫik/ /əm.buˈɫik/ n masc
dédale
Qualsevol tipus de complicació.

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embolic embolica embolicada embolicades embolicam embolicant embolicar embolicara embolicaran embolicarem embolicaren embolicares embolicareu embolicaria embolicarien embolicaries embolicarà embolicaràs embolicaré embolicaríem embolicaríeu embolicassen embolicasses embolicassin embolicassis embolicat embolicats embolicau embolicava embolicaven embolicaves embolico embolicà embolicàrem embolicàreu embolicàs embolicàssem embolicàsseu embolicàssim embolicàssiu embolicàvem embolicàveu embolique emboliquem emboliquen emboliques emboliquessen emboliquesses emboliquessin emboliquessis emboliqueu emboliqui emboliquin emboliquis emboliqués emboliquéssem emboliquésseu emboliquéssim emboliquéssiu emboliquí occ sept val v
emballer
Cobrir una o més coses amb un embolcall.
cacher
Fer les coses complicades (fer embolics).

embolitjar v
embouchonner

emborbollar /em.bor.βoˈʎa/ /em.boɾ.boˈʎaɾ/ /em.boɾ.βoˈʎa/ /əm.boɾ.boˈʎa/ /əm.bur.buˈʎa/ alg ant bal cent eiv emborboll emborbolla emborbollada emborbollades emborbollaia emborbollaien emborbollaies emborbollam emborbollant emborbollar emborbollara emborbollaran emborbollarem emborbollaren emborbollares emborbollareu emborbollaria emborbollarien emborbollaries emborbollariva emborbollariven emborbollarives emborbollarà emborbollaràs emborbollaré emborbollaríem emborbollaríeu emborbollarívem emborbollaríveu emborbollassen emborbollasses emborbollassin emborbollassis emborbollat emborbollats emborbollau emborbollava emborbollaven emborbollaves emborbollavi emborbollavo emborbolle emborbolleguem emborbolleguessa emborbolleguessen emborbolleguesses emborbollegueu emborbollegués emborbolleguéssom emborbolleguéssou emborbollem emborbollen emborbolles emborbollessa emborbollessen emborbollesses emborbollessi emborbollessin emborbollessis emborbolleu emborbolli emborbollin emborbollis emborbollo emborbollos emborbolls emborbollà emborbollàiem emborbollàieu emborbollàrem emborbollàreu emborbollàs emborbollàssem emborbollàsseu emborbollàssim emborbollàssiu emborbollàvem emborbollàvets emborbollàveu emborbollàvom emborbollés emborbolléssem emborbollésseu emborbolléssim emborbolléssiu emborbollí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
barbouiller
Parlar atropellada i confusament, fent molt soroll.

embornal /em.boɾˈnaɫ/ /əm.boɾˈnaɫ/ /əm.burˈnaɫ/ n masc
dalot
(obres públiques) Forat en una calçada per a desguassar l’aigua de pluja.

emborratxar /am.bo.raˈt͡ʃa/ /em.bo.raˈt͡ʃa/ /em.bo.raˈt͡ʃaɾ/ /əm.bo.rəˈt͡ʃa/ /əm.bu.rəˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emborratx emborratxa emborratxada emborratxades emborratxam emborratxant emborratxar emborratxara emborratxaran emborratxarem emborratxaren emborratxares emborratxareu emborratxaria emborratxarien emborratxaries emborratxarà emborratxaràs emborratxaré emborratxaríem emborratxaríeu emborratxassen emborratxasses emborratxassin emborratxassis emborratxat emborratxats emborratxau emborratxava emborratxaven emborratxaves emborratxe emborratxem emborratxen emborratxes emborratxessen emborratxesses emborratxessin emborratxessis emborratxeu emborratxi emborratxin emborratxis emborratxo emborratxà emborratxàrem emborratxàreu emborratxàs emborratxàssem emborratxàsseu emborratxàssim emborratxàssiu emborratxàvem emborratxàveu emborratxés emborratxéssem emborratxésseu emborratxéssim emborratxéssiu emborratxí occ sept val v
imbider
Xopar el pa de pessic d'un pastís o d'un dolç en almívar o en licor perquè faci més bon gust.

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embosc embosca emboscada emboscades emboscam emboscant emboscar emboscara emboscaran emboscarem emboscaren emboscares emboscareu emboscaria emboscarien emboscaries emboscarà emboscaràs emboscaré emboscaríem emboscaríeu emboscassen emboscasses emboscassin emboscassis emboscat emboscats emboscau emboscava emboscaven emboscaves embosco emboscà emboscàrem emboscàreu emboscàs emboscàssem emboscàsseu emboscàssim emboscàssiu emboscàvem emboscàveu embosque embosquem embosquen embosques embosquessen embosquesses embosquessin embosquessis embosqueu embosqui embosquin embosquis embosqués embosquéssem embosquésseu embosquéssim embosquéssiu embosquí occ sept val v
embusquer
Amagar les tropes en un lloc esperant que hi passi l'enemic per atacar-lo.

embossament /em.bo.saˈmen/ /em.bo.saˈment/ /əm.bo.səˈment/ /əm.bu.səˈmen/ n masc
action d’empocher

embossar /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ v
boucher
Matèria acumulada, obstruir un conducte.
Un obstacle, un excés de vehicles, obstruir una via de circulació.
embourser
Posar a la bossa, embutxacar-se.

embotellament /em.bo.te.ʎaˈmen/ /em.bo.te.ʎaˈment/ /əm.bo.tə.ʎəˈment/ /əm.bu.tə.ʎəˈmen/ n masc
embouteillement
Acció d’embotellar, de posar en botelles.

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embotell embotella embotellada embotellades embotellam embotellant embotellar embotellara embotellaran embotellarem embotellaren embotellares embotellareu embotellaria embotellarien embotellaries embotellarà embotellaràs embotellaré embotellaríem embotellaríeu embotellassen embotellasses embotellassin embotellassis embotellat embotellats embotellau embotellava embotellaven embotellaves embotelle embotellem embotellen embotelles embotellessen embotellesses embotellessin embotellessis embotelleu embotelli embotellin embotellis embotello embotellà embotellàrem embotellàreu embotellàs embotellàssem embotellàsseu embotellàssim embotellàssiu embotellàvem embotellàveu embotellés embotelléssem embotellésseu embotelléssim embotelléssiu embotellí occ sept val v
embouteiller

embotit /əm.boˈtit/ /əm.buˈtit/ n masc
charcuterie

embragament /em.bɾa.ɣaˈmen/ /em.bɾa.ɣaˈment/ /əm.bɾə.ɣəˈmen/ /əm.bɾə.ɣəˈment/ n masc
embrayage

embragar /am.bɾaˈɣa/ /am.bɾaˈɣaɾ/ /em.bɾaˈɣa/ /em.bɾaˈɣaɾ/ /əm.bɾəˈɣa/ alg bal eiv embrag embraga embragada embragades embragam embragant embragar embragara embragaran embragarem embragaren embragares embragareu embragaria embragarien embragaries embragarà embragaràs embragaré embragaríem embragaríeu embragassen embragasses embragassin embragassis embragat embragats embragau embragava embragaven embragaves embrago embrague embraguem embraguen embragues embraguessen embraguesses embraguessin embraguessis embragueu embragui embraguin embraguis embragués embraguéssem embraguésseu embraguéssim embraguéssiu embraguí embragà embragàrem embragàreu embragàs embragàssem embragàsseu embragàssim embragàssiu embragàvem embragàveu nota 1 occ sept v.cent val v
brayer

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
embrayage

embranzida /em.bɾanˈzi.ða/ /əm.bɾənˈzi.ðə/ n fem
impulsion

embriac /em.bɾiˈak/ embriaga adj masc
ivre

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
ivrogne

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embriag embriaga embriagada embriagades embriagam embriagant embriagar embriagara embriagaran embriagarem embriagaren embriagares embriagareu embriagaria embriagarien embriagaries embriagarà embriagaràs embriagaré embriagaríem embriagaríeu embriagassen embriagasses embriagassin embriagassis embriagat embriagats embriagau embriagava embriagaven embriagaves embriago embriague embriaguem embriaguen embriagues embriaguessen embriaguesses embriaguessin embriaguessis embriagueu embriagui embriaguin embriaguis embriagués embriaguéssem embriaguésseu embriaguéssim embriaguéssiu embriaguí embriagà embriagàrem embriagàreu embriagàs embriagàssem embriagàsseu embriagàssim embriagàssiu embriagàvem embriagàveu occ sept val v
enivrer
Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
ébriété

embridar /em.bɾiˈða/ /em.bɾiˈðaɾ/ /əm.bɾiˈða/ alg ant bal cent eiv embrid embrida embridada embridades embridaia embridaien embridaies embridam embridant embridar embridara embridaran embridarem embridaren embridares embridareu embridaria embridarien embridaries embridariva embridariven embridarives embridarà embridaràs embridaré embridaríem embridaríeu embridarívem embridaríveu embridassen embridasses embridassin embridassis embridat embridats embridau embridava embridaven embridaves embridavi embridavo embride embrideguem embrideguessa embrideguessen embrideguesses embridegueu embridegués embrideguéssom embrideguéssou embridem embriden embrides embridessa embridessen embridesses embridessi embridessin embridessis embrideu embridi embridin embridis embrido embridos embrids embridà embridàiem embridàieu embridàrem embridàreu embridàs embridàssem embridàsseu embridàssim embridàssiu embridàvem embridàvets embridàveu embridàvom embridés embridéssem embridésseu embridéssim embridéssiu embridí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
brider

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent eiv embruix embruixa embruixada embruixades embruixaia embruixaien embruixaies embruixam embruixant embruixar embruixara embruixaran embruixarem embruixaren embruixares embruixareu embruixaria embruixarien embruixaries embruixariva embruixariven embruixarives embruixarà embruixaràs embruixaré embruixaríem embruixaríeu embruixarívem embruixaríveu embruixassen embruixasses embruixassin embruixassis embruixat embruixats embruixau embruixava embruixaven embruixaves embruixavi embruixavo embruixe embruixeguem embruixeguessa embruixeguessen embruixeguesses embruixegueu embruixegués embruixeguéssom embruixeguéssou embruixem embruixen embruixes embruixessa embruixessen embruixesses embruixessi embruixessin embruixessis embruixeu embruixi embruixin embruixis embruixo embruixos embruixs embruixà embruixàiem embruixàieu embruixàrem embruixàreu embruixàs embruixàssem embruixàsseu embruixàssim embruixàssiu embruixàvem embruixàvets embruixàveu embruixàvom embruixés embruixéssem embruixésseu embruixéssim embruixéssiu embruixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ensorceler

embull /emˈbuʎ/ /əmˈbuj/ /əmˈbuʎ/ n masc
embrouillement
Conjunt de coses embullades.

embullar /em.buˈʎa/ /em.buˈʎaɾ/ /əm.buˈja/ /əm.buˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) embull embulla embullada embullades embullam embullant embullar embullara embullaran embullarem embullaren embullares embullareu embullaria embullarien embullaries embullarà embullaràs embullaré embullaríem embullaríeu embullassen embullasses embullassin embullassis embullat embullats embullau embullava embullaven embullaves embulle embullem embullen embulles embullessen embullesses embullessin embullessis embulleu embulli embullin embullis embullo embullà embullàrem embullàreu embullàs embullàssem embullàsseu embullàssim embullàssiu embullàvem embullàveu embullés embulléssem embullésseu embulléssim embulléssiu embullí occ sept val v
embrouiller

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
entonnoir
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

embós /emˈbos/ /əmˈbos/ n masc
engorgement
Obstrucció d’un conducte.
bouchon
Congestió de vehicles que dificulta la circulació normal en una via.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv emergeix emergeixa emergeixen emergeixes emergeixi emergeixin emergeixis emergeixo emergeixs emergesc emergesca emergesquen emergesques emergesqui emergesquin emergesquis emergia emergida emergides emergien emergies emergiguem emergiguera emergigueren emergigueres emergiguessen emergiguesses emergiguessin emergiguessis emergigueu emergigueva emergigueven emergigueves emergigué emergiguérem emergiguéreu emergigués emergiguéssem emergiguésseu emergiguéssim emergiguéssiu emergiguévem emergiguéveu emergim emergint emergir emergira emergiran emergirem emergiren emergires emergireu emergiria emergirien emergiries emergiriva emergiriven emergirives emergirà emergiràs emergiré emergiríem emergiríeu emergirívem emergiríveu emergisc emergisca emergisco emergiscos emergisquem emergisquen emergisques emergisqueu emergissa emergissen emergisses emergissi emergissin emergissis emergist emergit emergits emergiu emergiva emergiven emergives emergix emergixa emergixen emergixes emergixi emergixin emergixis emergixo emergixos emergí emergíem emergíets emergíeu emergírem emergíreu emergís emergíscon emergíssem emergísseu emergíssim emergíssiu emergíssom emergíssou emergívem emergíveu emergíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
émerger

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
urgence
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfasitzar /eɱ.fa.ziˈd͡za/ /eɱ.fa.ziˈza/ /eɱ.fa.ziˈzaɾ/ /əɱ.fə.ziˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emfasitz emfasitza emfasitzada emfasitzades emfasitzam emfasitzant emfasitzar emfasitzara emfasitzaran emfasitzarem emfasitzaren emfasitzares emfasitzareu emfasitzaria emfasitzarien emfasitzaries emfasitzarà emfasitzaràs emfasitzaré emfasitzaríem emfasitzaríeu emfasitzassen emfasitzasses emfasitzassin emfasitzassis emfasitzat emfasitzats emfasitzau emfasitzava emfasitzaven emfasitzaves emfasitze emfasitzem emfasitzen emfasitzes emfasitzessen emfasitzesses emfasitzessin emfasitzessis emfasitzeu emfasitzi emfasitzin emfasitzis emfasitzo emfasitzà emfasitzàrem emfasitzàreu emfasitzàs emfasitzàssem emfasitzàsseu emfasitzàssim emfasitzàssiu emfasitzàvem emfasitzàveu emfasitzés emfasitzéssem emfasitzésseu emfasitzéssim emfasitzéssiu emfasitzí occ sept val v
emphatiser

emfiteusi /eɱ.fiˈtɛw.zi/ /əɱ.fiˈtɛw.zi/ n masc
emphytéose

emfiteuta /eɱ.fiˈtɛw.ta/ /eɱ.fiˈtɛw.tɛ/ /əɱ.fiˈtɛw.tə/ n neut
emphytéote

emfitèutic /eɱ.fiˈtɛw.tik/ /əɱ.fiˈtɛw.tik/ adj masc
emphytéotique

emfàticament /eɱˌfa.ti.kaˈmen/ /eɱˌfa.ti.kaˈment/ /əɱˌfa.ti.kəˈmen/ /əɱˌfa.ti.kəˈment/ adv
emphatiquement

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
émigration

eminentment /e.miˌnemˈmen/ /e.miˌnemˈment/ /ə.miˌnemˈmen/ /ə.miˌnemˈment/ adv
éminemment

eminència /e.miˈnɛn.si.a/ /ə.miˈnɛn.si.ə/ n fem
éminence
Persona capaç de produir una obra genial gràcies a factors com ara l'atzar o la perseverança, sense que el nivell intel·lectual hi representi un factor determinant.
Tractament de respecte per adreçar-se a un cardenal.
Petita elevació darrere situat darrere la pituïtària.

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
émir

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
émission

emmagatzemar /em.ma.ɣa.d͡zeˈma/ /em.ma.ɣa.d͡zeˈmaɾ/ alg ant bal cent eiv emmagatzem emmagatzema emmagatzemada emmagatzemades emmagatzemaia emmagatzemaien emmagatzemaies emmagatzemam emmagatzemant emmagatzemar emmagatzemara emmagatzemaran emmagatzemarem emmagatzemaren emmagatzemares emmagatzemareu emmagatzemaria emmagatzemarien emmagatzemaries emmagatzemariva emmagatzemariven emmagatzemarives emmagatzemarà emmagatzemaràs emmagatzemaré emmagatzemaríem emmagatzemaríeu emmagatzemarívem emmagatzemaríveu emmagatzemassen emmagatzemasses emmagatzemassin emmagatzemassis emmagatzemat emmagatzemats emmagatzemau emmagatzemava emmagatzemaven emmagatzemaves emmagatzemavi emmagatzemavo emmagatzeme emmagatzemeguem emmagatzemeguessa emmagatzemeguessen emmagatzemeguesses emmagatzemegueu emmagatzemegués emmagatzemeguéssom emmagatzemeguéssou emmagatzemem emmagatzemen emmagatzemes emmagatzemessa emmagatzemessen emmagatzemesses emmagatzemessi emmagatzemessin emmagatzemessis emmagatzemeu emmagatzemi emmagatzemin emmagatzemis emmagatzemo emmagatzemos emmagatzems emmagatzemà emmagatzemàiem emmagatzemàieu emmagatzemàrem emmagatzemàreu emmagatzemàs emmagatzemàssem emmagatzemàsseu emmagatzemàssim emmagatzemàssiu emmagatzemàvem emmagatzemàvets emmagatzemàveu emmagatzemàvom emmagatzemés emmagatzeméssem emmagatzemésseu emmagatzeméssim emmagatzeméssiu emmagatzemí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emmagasiner

emmalaltir /em.ma.ɫaɫˈti/ /em.ma.ɫaɫˈtiɾ/ bal emmalalteix emmalalteixen emmalalteixes emmalalteixi emmalalteixin emmalalteixis emmalalteixo emmalaltesc emmalaltesqui emmalaltesquin emmalaltesquis emmalaltia emmalaltida emmalaltides emmalaltien emmalalties emmalaltiguem emmalaltigueu emmalaltim emmalaltint emmalaltir emmalaltira emmalaltiran emmalaltirem emmalaltiren emmalaltires emmalaltireu emmalaltiria emmalaltirien emmalaltiries emmalaltirà emmalaltiràs emmalaltiré emmalaltiríem emmalaltiríeu emmalaltisc emmalaltisca emmalaltisquen emmalaltisques emmalaltissen emmalaltisses emmalaltissin emmalaltissis emmalaltit emmalaltits emmalaltiu emmalaltix emmalaltixen emmalaltixes emmalaltixo emmalaltí emmalaltíem emmalaltíeu emmalaltírem emmalaltíreu emmalaltís emmalaltíssem emmalaltísseu emmalaltíssim emmalaltíssiu n-occ occ sept val v
tomber malade rendre malade
Fer caure malalt.
tomber malade
Caure malalt.

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ alg ant bal cent eiv emmarc emmarca emmarcada emmarcades emmarcaia emmarcaien emmarcaies emmarcam emmarcant emmarcar emmarcara emmarcaran emmarcarem emmarcaren emmarcares emmarcareu emmarcaria emmarcarien emmarcaries emmarcariva emmarcariven emmarcarives emmarcarà emmarcaràs emmarcaré emmarcaríem emmarcaríeu emmarcarívem emmarcaríveu emmarcassen emmarcasses emmarcassin emmarcassis emmarcat emmarcats emmarcau emmarcava emmarcaven emmarcaves emmarcavi emmarcavo emmarco emmarcos emmarcà emmarcàiem emmarcàieu emmarcàrem emmarcàreu emmarcàs emmarcàssem emmarcàsseu emmarcàssim emmarcàssiu emmarcàvem emmarcàvets emmarcàveu emmarcàvom emmarque emmarqueguem emmarqueguessa emmarqueguessen emmarqueguesses emmarquegueu emmarquegués emmarqueguéssom emmarqueguéssou emmarquem emmarquen emmarques emmarquessa emmarquessen emmarquesses emmarquessi emmarquessin emmarquessis emmarqueu emmarqui emmarquin emmarquis emmarqués emmarquéssem emmarquésseu emmarquéssim emmarquéssiu emmarquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
encadrer

emmelangir /em.me.ɫaɲˈd͡ʒi/ /em.me.ɫaɲˈd͡ʒiɾ/ /əm.mə.ɫəɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv emmelangeix emmelangeixa emmelangeixen emmelangeixes emmelangeixi emmelangeixin emmelangeixis emmelangeixo emmelangeixs emmelangesc emmelangesca emmelangesquen emmelangesques emmelangesqui emmelangesquin emmelangesquis emmelangia emmelangida emmelangides emmelangien emmelangies emmelangiguem emmelangiguera emmelangigueren emmelangigueres emmelangiguessen emmelangiguesses emmelangiguessin emmelangiguessis emmelangigueu emmelangigueva emmelangigueven emmelangigueves emmelangigué emmelangiguérem emmelangiguéreu emmelangigués emmelangiguéssem emmelangiguésseu emmelangiguéssim emmelangiguéssiu emmelangiguévem emmelangiguéveu emmelangim emmelangint emmelangir emmelangira emmelangiran emmelangirem emmelangiren emmelangires emmelangireu emmelangiria emmelangirien emmelangiries emmelangiriva emmelangiriven emmelangirives emmelangirà emmelangiràs emmelangiré emmelangiríem emmelangiríeu emmelangirívem emmelangiríveu emmelangisc emmelangisca emmelangisco emmelangiscos emmelangisquem emmelangisquen emmelangisques emmelangisqueu emmelangissa emmelangissen emmelangisses emmelangissi emmelangissin emmelangissis emmelangist emmelangit emmelangits emmelangiu emmelangiva emmelangiven emmelangives emmelangix emmelangixa emmelangixen emmelangixes emmelangixi emmelangixin emmelangixis emmelangixo emmelangixos emmelangí emmelangíem emmelangíets emmelangíeu emmelangírem emmelangíreu emmelangís emmelangíscon emmelangíssem emmelangísseu emmelangíssim emmelangíssiu emmelangíssom emmelangíssou emmelangívem emmelangíveu emmelangíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
attrister

emmenar /em.meˈna/ /em.meˈnaɾ/ /əm.məˈna/ alg ant bal cent eiv emmena emmenada emmenades emmenaia emmenaien emmenaies emmenam emmenant emmenar emmenara emmenaran emmenarem emmenaren emmenares emmenareu emmenaria emmenarien emmenaries emmenariva emmenariven emmenarives emmenarà emmenaràs emmenaré emmenaríem emmenaríeu emmenarívem emmenaríveu emmenassen emmenasses emmenassin emmenassis emmenat emmenats emmenau emmenava emmenaven emmenaves emmenavi emmenavo emmene emmeneguem emmeneguessa emmeneguessen emmeneguesses emmenegueu emmenegués emmeneguéssom emmeneguéssou emmenem emmenen emmenes emmenessa emmenessen emmenesses emmenessi emmenessin emmenessis emmeneu emmeni emmenin emmenis emmeno emmenos emmenà emmenàiem emmenàieu emmenàrem emmenàreu emmenàs emmenàssem emmenàsseu emmenàssim emmenàssiu emmenàvem emmenàvets emmenàveu emmenàvom emmenés emmenéssem emmenésseu emmenéssim emmenéssiu emmení emmèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
amener

emmerdar /em.merˈða/ /em.meɾˈða/ /em.meɾˈðaɾ/ /əm.mərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emmerd emmerda emmerdada emmerdades emmerdam emmerdant emmerdar emmerdara emmerdaran emmerdarem emmerdaren emmerdares emmerdareu emmerdaria emmerdarien emmerdaries emmerdarà emmerdaràs emmerdaré emmerdaríem emmerdaríeu emmerdassen emmerdasses emmerdassin emmerdassis emmerdat emmerdats emmerdau emmerdava emmerdaven emmerdaves emmerde emmerdem emmerden emmerdes emmerdessen emmerdesses emmerdessin emmerdessis emmerdeu emmerdi emmerdin emmerdis emmerdo emmerdà emmerdàrem emmerdàreu emmerdàs emmerdàssem emmerdàsseu emmerdàssim emmerdàssiu emmerdàvem emmerdàveu emmerdés emmerdéssem emmerdésseu emmerdéssim emmerdéssiu emmerdí occ sept val v
cochonner
(col·loquial) Omplir de merda.
mêler
(col·loquial) Enredar algú en un afer.

emmetxar /em.meˈt͡ʃa/ /em.meˈt͡ʃaɾ/ /əm.məˈt͡ʃa/ alg ant bal cent eiv emmetx emmetxa emmetxada emmetxades emmetxaia emmetxaien emmetxaies emmetxam emmetxant emmetxar emmetxara emmetxaran emmetxarem emmetxaren emmetxares emmetxareu emmetxaria emmetxarien emmetxaries emmetxariva emmetxariven emmetxarives emmetxarà emmetxaràs emmetxaré emmetxaríem emmetxaríeu emmetxarívem emmetxaríveu emmetxassen emmetxasses emmetxassin emmetxassis emmetxat emmetxats emmetxau emmetxava emmetxaven emmetxaves emmetxavi emmetxavo emmetxe emmetxeguem emmetxeguessa emmetxeguessen emmetxeguesses emmetxegueu emmetxegués emmetxeguéssom emmetxeguéssou emmetxem emmetxen emmetxes emmetxessa emmetxessen emmetxesses emmetxessi emmetxessin emmetxessis emmetxeu emmetxi emmetxin emmetxis emmetxo emmetxos emmetxs emmetxà emmetxàiem emmetxàieu emmetxàrem emmetxàreu emmetxàs emmetxàssem emmetxàsseu emmetxàssim emmetxàssiu emmetxàvem emmetxàvets emmetxàveu emmetxàvom emmetxés emmetxéssem emmetxésseu emmetxéssim emmetxéssiu emmetxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
assembler

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ alg ant bal cent eiv emmetzina emmetzinada emmetzinades emmetzinaia emmetzinaien emmetzinaies emmetzinam emmetzinant emmetzinar emmetzinara emmetzinaran emmetzinarem emmetzinaren emmetzinares emmetzinareu emmetzinaria emmetzinarien emmetzinaries emmetzinariva emmetzinariven emmetzinarives emmetzinarà emmetzinaràs emmetzinaré emmetzinaríem emmetzinaríeu emmetzinarívem emmetzinaríveu emmetzinassen emmetzinasses emmetzinassin emmetzinassis emmetzinat emmetzinats emmetzinau emmetzinava emmetzinaven emmetzinaves emmetzinavi emmetzinavo emmetzine emmetzineguem emmetzineguessa emmetzineguessen emmetzineguesses emmetzinegueu emmetzinegués emmetzineguéssom emmetzineguéssou emmetzinem emmetzinen emmetzines emmetzinessa emmetzinessen emmetzinesses emmetzinessi emmetzinessin emmetzinessis emmetzineu emmetzini emmetzinin emmetzinis emmetzino emmetzinos emmetzinà emmetzinàiem emmetzinàieu emmetzinàrem emmetzinàreu emmetzinàs emmetzinàssem emmetzinàsseu emmetzinàssim emmetzinàssiu emmetzinàvem emmetzinàvets emmetzinàveu emmetzinàvom emmetzinés emmetzinéssem emmetzinésseu emmetzinéssim emmetzinéssiu emmetziní emmetzín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
envenimer

emmordassar /em.mor.ðaˈsa/ /em.moɾ.ðaˈsa/ /em.moɾ.ðaˈsaɾ/ /əm.moɾ.ðəˈsa/ /əm.mur.dəˈsa/ /əm.mur.ðəˈsa/ alg ant bal cent eiv emmordassa emmordassada emmordassades emmordassaia emmordassaien emmordassaies emmordassam emmordassant emmordassar emmordassara emmordassaran emmordassarem emmordassaren emmordassares emmordassareu emmordassaria emmordassarien emmordassaries emmordassariva emmordassariven emmordassarives emmordassarà emmordassaràs emmordassaré emmordassaríem emmordassaríeu emmordassarívem emmordassaríveu emmordassassen emmordassasses emmordassassin emmordassassis emmordassat emmordassats emmordassau emmordassava emmordassaven emmordassaves emmordassavi emmordassavo emmordasse emmordasseguem emmordasseguessa emmordasseguessen emmordasseguesses emmordassegueu emmordassegués emmordasseguéssom emmordasseguéssou emmordassem emmordassen emmordasses emmordassessa emmordassessen emmordassesses emmordassessi emmordassessin emmordassessis emmordasseu emmordassi emmordassin emmordassis emmordasso emmordassos emmordassà emmordassàiem emmordassàieu emmordassàrem emmordassàreu emmordassàs emmordassàssem emmordassàsseu emmordassàssim emmordassàssiu emmordassàvem emmordassàvets emmordassàveu emmordassàvom emmordassés emmordasséssem emmordassésseu emmordasséssim emmordasséssiu emmordassí emmordàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bâillonner

emmurriar-se /em.mu.riˈaɾ.se/ /əm.mu.ri.ərˈsə/ /əm.mu.riˈar.sə/ /əm.mu.riˈaɾ.sə/ alg bal eiv emmurria emmurriada emmurriades emmurriam emmurriant emmurriar emmurriara emmurriaran emmurriarem emmurriaren emmurriares emmurriareu emmurriaria emmurriarien emmurriaries emmurriarà emmurriaràs emmurriaré emmurriaríem emmurriaríeu emmurriassen emmurriasses emmurriassin emmurriassis emmurriat emmurriats emmurriau emmurriava emmurriaven emmurriaves emmurrie emmurriem emmurrien emmurries emmurriessen emmurriesses emmurriessin emmurriessis emmurrieu emmurrii emmurrio emmurrià emmurriàrem emmurriàreu emmurriàs emmurriàssem emmurriàsseu emmurriàssim emmurriàssiu emmurriàvem emmurriàveu emmurriés emmurriéssem emmurriésseu emmurriéssim emmurriéssiu emmurrií emmurriï emmurriïn emmurriïs nota 1 occ sept v.cent val v
bougonner

emocionar /e.mo.si.oˈna/ /e.mo.si.oˈnaɾ/ /ə.mo.si.oˈna/ /ə.mu.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv emocion emociona emocionada emocionades emocionaia emocionaien emocionaies emocionam emocionant emocionar emocionara emocionaran emocionarem emocionaren emocionares emocionareu emocionaria emocionarien emocionaries emocionariva emocionariven emocionarives emocionarà emocionaràs emocionaré emocionaríem emocionaríeu emocionarívem emocionaríveu emocionassen emocionasses emocionassin emocionassis emocionat emocionats emocionau emocionava emocionaven emocionaves emocionavi emocionavo emocione emocioneguem emocioneguessa emocioneguessen emocioneguesses emocionegueu emocionegués emocioneguéssom emocioneguéssou emocionem emocionen emociones emocionessa emocionessen emocionesses emocionessi emocionessin emocionessis emocioneu emocioni emocionin emocionis emociono emocionos emocions emocionà emocionàiem emocionàieu emocionàrem emocionàreu emocionàs emocionàssem emocionàsseu emocionàssim emocionàssiu emocionàvem emocionàvets emocionàveu emocionàvom emocionés emocionéssem emocionésseu emocionéssim emocionéssiu emocioní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
émouvoir

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
émotion

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ n masc
emoji

empadronar /em.pa.ðɾoˈna/ /em.pa.ðɾoˈnaɾ/ /əm.pə.ðɾoˈna/ /əm.pə.ðɾuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empadron empadrona empadronada empadronades empadronam empadronant empadronar empadronara empadronaran empadronarem empadronaren empadronares empadronareu empadronaria empadronarien empadronaries empadronarà empadronaràs empadronaré empadronaríem empadronaríeu empadronassen empadronasses empadronassin empadronassis empadronat empadronats empadronau empadronava empadronaven empadronaves empadrone empadronem empadronen empadrones empadronessen empadronesses empadronessin empadronessis empadroneu empadroni empadronin empadronis empadrono empadronà empadronàrem empadronàreu empadronàs empadronàssem empadronàsseu empadronàssim empadronàssiu empadronàvem empadronàveu empadronés empadronéssem empadronésseu empadronéssim empadronéssiu empadroní occ val v
recenser

empalada n fem
empalage

empalar /em.paˈɫa/ /em.paˈɫaɾ/ /əm.pəˈɫa/ alg ant bal cent eiv empal empala empalada empalades empalaia empalaien empalaies empalam empalant empalar empalara empalaran empalarem empalaren empalares empalareu empalaria empalarien empalaries empalariva empalariven empalarives empalarà empalaràs empalaré empalaríem empalaríeu empalarívem empalaríveu empalassen empalasses empalassin empalassis empalat empalats empalau empalava empalaven empalaves empalavi empalavo empale empaleguem empaleguessa empaleguessen empaleguesses empalegueu empalegués empaleguéssom empaleguéssou empalem empalen empales empalessa empalessen empalesses empalessi empalessin empalessis empaleu empali empalin empalis empalo empalos empals empalà empalàiem empalàieu empalàrem empalàreu empalàs empalàssem empalàsseu empalàssim empalàssiu empalàvem empalàvets empalàveu empalàvom empalés empaléssem empalésseu empaléssim empaléssiu empalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empaler
Clavar algú en un pal per l'anus.
centrer
(esports de raqueta) Colpejar la pilota amb el punt d'impacte d'una pala, una paleta o una raqueta.

empallar /em.paˈʎa/ /em.paˈʎaɾ/ /əm.pəˈja/ /əm.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empall empalla empallada empallades empallam empallant empallar empallara empallaran empallarem empallaren empallares empallareu empallaria empallarien empallaries empallarà empallaràs empallaré empallaríem empallaríeu empallassen empallasses empallassin empallassis empallat empallats empallau empallava empallaven empallaves empalle empallem empallen empalles empallessen empallesses empallessin empallessis empalleu empalli empallin empallis empallo empallà empallàrem empallàreu empallàs empallàssem empallàsseu empallàssim empallàssiu empallàvem empallàveu empallés empalléssem empallésseu empalléssim empalléssiu empallí occ sept val v
empailler

empalmada n fem
empaumage

empalmar /em.paɫˈma/ /em.paɫˈmaɾ/ /əm.pəɫˈma/ alg ant bal cent eiv empalm empalma empalmada empalmades empalmaia empalmaien empalmaies empalmam empalmant empalmar empalmara empalmaran empalmarem empalmaren empalmares empalmareu empalmaria empalmarien empalmaries empalmariva empalmariven empalmarives empalmarà empalmaràs empalmaré empalmaríem empalmaríeu empalmarívem empalmaríveu empalmassen empalmasses empalmassin empalmassis empalmat empalmats empalmau empalmava empalmaven empalmaves empalmavi empalmavo empalme empalmeguem empalmeguessa empalmeguessen empalmeguesses empalmegueu empalmegués empalmeguéssom empalmeguéssou empalmem empalmen empalmes empalmessa empalmessen empalmesses empalmessi empalmessin empalmessis empalmeu empalmi empalmin empalmis empalmo empalmos empalms empalmà empalmàiem empalmàieu empalmàrem empalmàreu empalmàs empalmàssem empalmàsseu empalmàssim empalmàssiu empalmàvem empalmàvets empalmàveu empalmàvom empalmés empalméssem empalmésseu empalméssim empalméssiu empalmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
relier
Ajuntar o connectar els extrems.
empaumer
(pilota basca) Colpejar la pilota amb el palmell de la mà.

empara /amˈpa.ɾa/ /emˈpa.ɾa/ /əmˈpa.ɾə/ n fem
protection

emparar /am.paˈɾa/ /am.paˈɾaɾ/ /em.paˈɾa/ /em.paˈɾaɾ/ /əm.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empar empara emparada emparades emparam emparant emparar emparara empararan empararem empararen emparares emparareu empararia empararien empararies empararà empararàs empararé empararíem empararíeu emparassen emparasses emparassin emparassis emparat emparats emparau emparava emparaven emparaves empare emparem emparen empares emparessen emparesses emparessin emparessis empareu empari emparin emparis emparo emparà emparàrem emparàreu emparàs emparàssem emparàsseu emparàssim emparàssiu emparàvem emparàveu emparés emparéssem emparésseu emparéssim emparéssiu emparí occ sept val v
protéger
Proporcionar protecció i ajuda contra el perill.

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
avaler

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
égalité

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empathie

empatxar /em.paˈt͡ʃa/ /em.paˈt͡ʃaɾ/ /əm.pəˈt͡ʃa/ alg ant bal cent eiv empatx empatxa empatxada empatxades empatxaia empatxaien empatxaies empatxam empatxant empatxar empatxara empatxaran empatxarem empatxaren empatxares empatxareu empatxaria empatxarien empatxaries empatxariva empatxariven empatxarives empatxarà empatxaràs empatxaré empatxaríem empatxaríeu empatxarívem empatxaríveu empatxassen empatxasses empatxassin empatxassis empatxat empatxats empatxau empatxava empatxaven empatxaves empatxavi empatxavo empatxe empatxeguem empatxeguessa empatxeguessen empatxeguesses empatxegueu empatxegués empatxeguéssom empatxeguéssou empatxem empatxen empatxes empatxessa empatxessen empatxesses empatxessi empatxessin empatxessis empatxeu empatxi empatxin empatxis empatxo empatxos empatxs empatxà empatxàiem empatxàieu empatxàrem empatxàreu empatxàs empatxàssem empatxàsseu empatxàssim empatxàssiu empatxàvem empatxàvets empatxàveu empatxàvom empatxés empatxéssem empatxésseu empatxéssim empatxéssiu empatxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
repaître

empavonar /em.pa.voˈnaɾ/ /em.pa.βoˈna/ /əm.pə.voˈna/ /əm.pə.vuˈna/ /əm.pə.βuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empavon empavona empavonada empavonades empavonam empavonant empavonar empavonaran empavonarem empavonaren empavonares empavonareu empavonaria empavonarien empavonaries empavonarà empavonaràs empavonaré empavonaríem empavonaríeu empavonassen empavonasses empavonassin empavonassis empavonat empavonats empavonau empavonava empavonaven empavonaves empavonem empavonen empavones empavonessen empavonesses empavonessin empavonessis empavoneu empavoni empavonin empavonis empavono empavonà empavonàrem empavonàreu empavonàs empavonàssem empavonàsseu empavonàssim empavonàssiu empavonàvem empavonàveu empavonés empavonéssem empavonésseu empavonéssim empavonéssiu empavoní v
bleuir

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
greffe

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ alg ant bal cent eiv empelt empelta empeltada empeltades empeltaia empeltaien empeltaies empeltam empeltant empeltar empeltara empeltaran empeltarem empeltaren empeltares empeltareu empeltaria empeltarien empeltaries empeltariva empeltariven empeltarives empeltarà empeltaràs empeltaré empeltaríem empeltaríeu empeltarívem empeltaríveu empeltassen empeltasses empeltassin empeltassis empeltat empeltats empeltau empeltava empeltaven empeltaves empeltavi empeltavo empelte empelteguem empelteguessa empelteguessen empelteguesses empeltegueu empeltegués empelteguéssom empelteguéssou empeltem empelten empeltes empeltessa empeltessen empeltesses empeltessi empeltessin empeltessis empelteu empelti empeltin empeltis empelto empeltos empelts empeltà empeltàiem empeltàieu empeltàrem empeltàreu empeltàs empeltàssem empeltàsseu empeltàssim empeltàssiu empeltàvem empeltàvets empeltàveu empeltàvom empeltés empeltéssem empeltésseu empeltéssim empeltéssiu empeltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
greffer

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ n fem
poussée
Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.
push
(hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ alg ant bal cent eiv empent empenta empentada empentades empentaia empentaien empentaies empentam empentant empentar empentara empentaran empentarem empentaren empentares empentareu empentaria empentarien empentaries empentariva empentariven empentarives empentarà empentaràs empentaré empentaríem empentaríeu empentarívem empentaríveu empentassen empentasses empentassin empentassis empentat empentats empentau empentava empentaven empentaves empentavi empentavo empente empenteguem empenteguessa empenteguessen empenteguesses empentegueu empentegués empenteguéssom empenteguéssou empentem empenten empentes empentessa empentessen empentesses empentessi empentessin empentessis empenteu empenti empentin empentis empento empentos empents empentà empentàiem empentàieu empentàrem empentàreu empentàs empentàssem empentàsseu empentàssim empentàssiu empentàvem empentàvets empentàveu empentàvom empentés empentéssem empentésseu empentéssim empentéssiu empentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pousser
Donar una empenta.
(rugbi) Empènyer amb els braços un adversari que duu la pilota.

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ n fem
cou-de-pied
Part superior del peu des del turmell fins als dits.
empeigne cou-de-pied
Part superior del calçat.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empenyor empenyora empenyorada empenyorades empenyoram empenyorant empenyorar empenyorara empenyoraran empenyorarem empenyoraren empenyorares empenyorareu empenyoraria empenyorarien empenyoraries empenyorarà empenyoraràs empenyoraré empenyoraríem empenyoraríeu empenyorassen empenyorasses empenyorassin empenyorassis empenyorat empenyorats empenyorau empenyorava empenyoraven empenyoraves empenyore empenyorem empenyoren empenyores empenyoressen empenyoresses empenyoressin empenyoressis empenyoreu empenyori empenyorin empenyoris empenyoro empenyorà empenyoràrem empenyoràreu empenyoràs empenyoràssem empenyoràsseu empenyoràssim empenyoràssiu empenyoràvem empenyoràveu empenyorés empenyoréssem empenyorésseu empenyoréssim empenyoréssiu empenyorí occ sept val v
engager
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
empereur
Cap d'un imperi.
espadon
(peixos) Peix teleosti de la família dels xífids, amb el maxil·lar prolongat en forma d’espasa, fort i ràpid i de costums pelàgics (Xiphias gladius).

empesa /emˈpe.za/ /əmˈpə.zə/ /əmˈpɛ.zə/ n fem
apprêt

empetitir /em.pe.tiˈti/ /em.pe.tiˈtiɾ/ /əm.pə.tiˈti/ bal empetiteix empetiteixen empetiteixes empetiteixi empetiteixin empetiteixis empetiteixo empetitesc empetitesqui empetitesquin empetitesquis empetitia empetitida empetitides empetitien empetities empetitiguem empetitigueu empetitim empetitint empetitir empetitira empetitiran empetitirem empetitiren empetitires empetitireu empetitiria empetitirien empetitiries empetitirà empetitiràs empetitiré empetitiríem empetitiríeu empetitisc empetitisca empetitisquen empetitisques empetitissen empetitisses empetitissin empetitissis empetitit empetitits empetitiu empetitix empetitixen empetitixes empetitixo empetití empetitíem empetitíeu empetitírem empetitíreu empetitís empetitíssem empetitísseu empetitíssim empetitíssiu n-occ occ sept val v
rapetisser

empiocar-se /em.pi.oˈkaɾ.se/ /əm.pi.oˈkaɾ.sə/ /əm.pi.u.kərˈsə/ /əm.pi.uˈkar.sə/ alg ant bal cent eiv empioc empioca empiocada empiocades empiocaia empiocaien empiocaies empiocam empiocant empiocar empiocara empiocaran empiocarem empiocaren empiocares empiocareu empiocaria empiocarien empiocaries empiocariva empiocariven empiocarives empiocarà empiocaràs empiocaré empiocaríem empiocaríeu empiocarívem empiocaríveu empiocassen empiocasses empiocassin empiocassis empiocat empiocats empiocau empiocava empiocaven empiocaves empiocavi empiocavo empioco empiocos empiocà empiocàiem empiocàieu empiocàrem empiocàreu empiocàs empiocàssem empiocàsseu empiocàssim empiocàssiu empiocàvem empiocàvets empiocàveu empiocàvom empioque empioqueguem empioqueguessa empioqueguessen empioqueguesses empioquegueu empioquegués empioqueguéssom empioqueguéssou empioquem empioquen empioques empioquessa empioquessen empioquesses empioquessi empioquessin empioquessis empioqueu empioqui empioquin empioquis empioqués empioquéssem empioquésseu empioquéssim empioquéssiu empioquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
patraque

empipador /am.pi.paˈðo/ /am.pi.paˈðoɾ/ /em.pi.paˈðo/ /em.pi.paˈðoɾ/ /əm.pi.pəˈðo/ adj masc
embêtant

empipament /em.pi.paˈmen/ /em.pi.paˈment/ /əm.pi.pəˈmen/ /əm.pi.pəˈment/ n masc
ennui

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ n masc
empirisme

empit /emˈpit/ n masc
raidillon

emplatar /em.pɫaˈta/ /em.pɫaˈtaɾ/ /əm.pɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. emplata emplatada emplatades emplatant emplatar emplatara emplataran emplatarem emplataren emplatares emplatareu emplataria emplatarien emplataries emplatarà emplataràs emplataré emplataríem emplataríeu emplatassen emplatasses emplatat emplatats emplatava emplataven emplataves emplate emplatem emplaten emplates emplatessen emplatesses emplatessin emplatessis emplateu emplati emplatin emplatis emplato emplatà emplatàrem emplatàreu emplatàssem emplatàsseu emplatàvem emplatàveu emplatés emplatéssem emplatésseu emplatéssim emplatéssiu emplatí occ val val (1) v
dresser

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emplena emplenada emplenades emplenam emplenant emplenar emplenara emplenaran emplenarem emplenaren emplenares emplenareu emplenaria emplenarien emplenaries emplenarà emplenaràs emplenaré emplenaríem emplenaríeu emplenassen emplenasses emplenassin emplenassis emplenat emplenats emplenau emplenava emplenaven emplenaves emplene emplenem emplenen emplenes emplenessen emplenesses emplenessin emplenessis empleneu empleni emplenin emplenis empleno emplenà emplenàrem emplenàreu emplenàs emplenàssem emplenàsseu emplenàssim emplenàssiu emplenàvem emplenàveu emplenés emplenéssem emplenésseu emplenéssim emplenéssiu emplení emplèn occ sept val v
remplir
Completar un document amb les dades demanades.

empobrir /am.poˈβɾi/ /am.pɾuˈβi/ /em.poˈbɾiɾ/ /em.poˈβɾi/ /əm.poˈbɾi/ /əm.puˈbɾi/ /əm.puˈβɾi/ bal empobreix empobreixen empobreixes empobreixi empobreixin empobreixis empobreixo empobresc empobresqui empobresquin empobresquis empobria empobrida empobrides empobrien empobries empobriguem empobrigueu empobrim empobrint empobrir empobrira empobriran empobrirem empobriren empobrires empobrireu empobriria empobririen empobriries empobrirà empobriràs empobriré empobriríem empobriríeu empobrisc empobrisca empobrisquen empobrisques empobrissen empobrisses empobrissin empobrissis empobrit empobrits empobriu empobrix empobrixen empobrixes empobrixo empobrí empobríem empobríeu empobrírem empobríreu empobrís empobríssem empobrísseu empobríssim empobríssiu n-occ occ sept val v
appauvrir

empoderament /em.po.ðe.ɾaˈmen/ /em.po.ðe.ɾaˈment/ /əm.po.ðə.ɾəˈment/ /əm.pu.ðə.ɾəˈmen/ n masc
appropriation de ses pouvoirs

empoderar /em.po.ðeˈɾa/ /em.po.ðeˈɾaɾ/ /əm.po.ðəˈɾa/ /əm.pu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empoder empodera empoderada empoderades empoderam empoderant empoderar empoderara empoderaran empoderarem empoderaren empoderares empoderareu empoderaria empoderarien empoderaries empoderarà empoderaràs empoderaré empoderaríem empoderaríeu empoderassen empoderasses empoderassin empoderassis empoderat empoderats empoderau empoderava empoderaven empoderaves empodere empoderem empoderen empoderes empoderessen empoderesses empoderessin empoderessis empodereu empoderi empoderin empoderis empodero empoderà empoderàrem empoderàreu empoderàs empoderàssem empoderàsseu empoderàssim empoderàssiu empoderàvem empoderàveu empoderés empoderéssem empoderésseu empoderéssim empoderéssiu empoderí occ sept val v
encapaciter

empolsegar /am.poɫ.seˈɣa/ /am.poɫ.seˈɣaɾ/ /em.poɫ.seˈɣa/ /em.poɫ.seˈɣaɾ/ /əm.poɫ.səˈɣa/ /əm.puɫ.səˈɣa/ alg bal eiv empolseg empolsega empolsegada empolsegades empolsegam empolsegant empolsegar empolsegara empolsegaran empolsegarem empolsegaren empolsegares empolsegareu empolsegaria empolsegarien empolsegaries empolsegarà empolsegaràs empolsegaré empolsegaríem empolsegaríeu empolsegassen empolsegasses empolsegassin empolsegassis empolsegat empolsegats empolsegau empolsegava empolsegaven empolsegaves empolsego empolsegue empolseguem empolseguen empolsegues empolseguessen empolseguesses empolseguessin empolseguessis empolsegueu empolsegui empolseguin empolseguis empolsegués empolseguéssem empolseguésseu empolseguéssim empolseguéssiu empolseguí empolsegà empolsegàrem empolsegàreu empolsegàs empolsegàssem empolsegàsseu empolsegàssim empolsegàssiu empolsegàvem empolsegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
empoussiérer

emporprar /em.porˈpɾa/ /em.poɾˈpɾa/ /em.poɾˈpɾaɾ/ /əm.poɾˈpɾa/ /əm.purˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emporpr emporpra emporprada emporprades emporpram emporprant emporprar emporprara emporpraran emporprarem emporpraren emporprares emporprareu emporpraria emporprarien emporpraries emporprarà emporpraràs emporpraré emporpraríem emporpraríeu emporprassen emporprasses emporprassin emporprassis emporprat emporprats emporprau emporprava emporpraven emporpraves emporpre emporprem emporpren emporpres emporpressen emporpresses emporpressin emporpressis emporpreu emporpri emporprin emporpris emporpro emporprà emporpràrem emporpràreu emporpràs emporpràssem emporpràsseu emporpràssim emporpràssiu emporpràvem emporpràveu emporprés emporpréssem emporprésseu emporpréssim emporpréssiu emporprí occ sept val v
empourprer

empostissar /am.pos.tiˈsa/ /am.pos.tiˈsaɾ/ /em.pos.tiˈsa/ /em.pos.tiˈsaɾ/ /əm.pos.tiˈsa/ /əm.pus.tiˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empostissa empostissada empostissades empostissam empostissant empostissar empostissara empostissaran empostissarem empostissaren empostissares empostissareu empostissaria empostissarien empostissaries empostissarà empostissaràs empostissaré empostissaríem empostissaríeu empostissassen empostissasses empostissassin empostissassis empostissat empostissats empostissau empostissava empostissaven empostissaves empostisse empostissem empostissen empostisses empostissessen empostissesses empostissessin empostissessis empostisseu empostissi empostissin empostissis empostisso empostissà empostissàrem empostissàreu empostissàs empostissàssem empostissàsseu empostissàssim empostissàssiu empostissàvem empostissàveu empostissés empostisséssem empostissésseu empostisséssim empostisséssiu empostissí empostís occ sept val v
planchéier

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
empreinte

empremtar /em.pɾemˈta/ /em.pɾemˈtaɾ/ /əm.pɾəmˈta/ alg ant bal cent eiv empremt empremta empremtada empremtades empremtaia empremtaien empremtaies empremtam empremtant empremtar empremtara empremtaran empremtarem empremtaren empremtares empremtareu empremtaria empremtarien empremtaries empremtariva empremtariven empremtarives empremtarà empremtaràs empremtaré empremtaríem empremtaríeu empremtarívem empremtaríveu empremtassen empremtasses empremtassin empremtassis empremtat empremtats empremtau empremtava empremtaven empremtaves empremtavi empremtavo empremte empremteguem empremteguessa empremteguessen empremteguesses empremtegueu empremtegués empremteguéssom empremteguéssou empremtem empremten empremtes empremtessa empremtessen empremtesses empremtessi empremtessin empremtessis empremteu empremti empremtin empremtis empremto empremtos empremts empremtà empremtàiem empremtàieu empremtàrem empremtàreu empremtàs empremtàssem empremtàsseu empremtàssim empremtàssiu empremtàvem empremtàvets empremtàveu empremtàvom empremtés empremtéssem empremtésseu empremtéssim empremtéssiu empremtí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
imprimer

emprenyar /am.pɾaˈɲa/ /am.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲaɾ/ /əm.pɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreny emprenya emprenyada emprenyades emprenyam emprenyant emprenyar emprenyara emprenyaran emprenyarem emprenyaren emprenyares emprenyareu emprenyaria emprenyarien emprenyaries emprenyarà emprenyaràs emprenyaré emprenyaríem emprenyaríeu emprenyassen emprenyasses emprenyassin emprenyassis emprenyat emprenyats emprenyau emprenyava emprenyaven emprenyaves emprenye emprenyem emprenyen emprenyes emprenyessen emprenyesses emprenyessin emprenyessis emprenyeu emprenyi emprenyin emprenyis emprenyo emprenyà emprenyàrem emprenyàreu emprenyàs emprenyàssem emprenyàsseu emprenyàssim emprenyàssiu emprenyàvem emprenyàveu emprenyés emprenyéssem emprenyésseu emprenyéssim emprenyéssiu emprenyí occ sept val v
emmerder

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
entreprise

empresa matriu n fem
entreprise mère société mère

empresari /em.pɾeˈza.ɾi/ /əm.pɾəˈza.ɾi/ n masc
patron

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
emprisonnement

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreson empresona empresonada empresonades empresonam empresonant empresonar empresonara empresonaran empresonarem empresonaren empresonares empresonareu empresonaria empresonarien empresonaries empresonarà empresonaràs empresonaré empresonaríem empresonaríeu empresonassen empresonasses empresonassin empresonassis empresonat empresonats empresonau empresonava empresonaven empresonaves empresone empresonem empresonen empresones empresonessen empresonesses empresonessin empresonessis empresoneu empresoni empresonin empresonis empresono empresonà empresonàrem empresonàreu empresonàs empresonàssem empresonàsseu empresonàssim empresonàssiu empresonàvem empresonàveu empresonés empresonéssem empresonésseu empresonéssim empresonéssiu empresoní occ sept val v
emprisonner

emprovar /em.pɾoˈvaɾ/ /em.pɾoˈβa/ /əm.pɾoˈva/ /əm.pɾuˈva/ /əm.pɾuˈβa/ alg ant bal cent eiv emprou emprous emprov emprova emprovada emprovades emprovaia emprovaien emprovaies emprovaieu emprovam emprovant emprovar emprovara emprovaran emprovarem emprovaren emprovares emprovareu emprovaria emprovarien emprovaries emprovariva emprovariven emprovarives emprovarà emprovaràs emprovaré emprovaríem emprovaríeu emprovarívem emprovaríveu emprovassen emprovasses emprovassin emprovassis emprovat emprovats emprovau emprovava emprovaven emprovaves emprovavi emprovavo emprove emproveguem emproveguessa emproveguessen emproveguesses emprovegueu emprovegués emproveguéssom emproveguéssou emprovem emproven emproves emprovessa emprovessen emprovesses emprovessi emprovessin emprovessis emproveu emprovi emprovin emprovis emprovo emprovos emprovà emprovàiem emprovàrem emprovàreu emprovàs emprovàssem emprovàsseu emprovàssim emprovàssiu emprovàvem emprovàvets emprovàveu emprovàvom emprovés emprovéssem emprovésseu emprovéssim emprovéssiu emproví n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
essayer

empudegar /am.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣaɾ/ /əm.pu.ðəˈɣa/ alg bal eiv empudeg empudega empudegada empudegades empudegam empudegant empudegar empudegara empudegaran empudegarem empudegaren empudegares empudegareu empudegaria empudegarien empudegaries empudegarà empudegaràs empudegaré empudegaríem empudegaríeu empudegassen empudegasses empudegassin empudegassis empudegat empudegats empudegau empudegava empudegaven empudegaves empudego empudegue empudeguem empudeguen empudegues empudeguessen empudeguesses empudeguessin empudeguessis empudegueu empudegui empudeguin empudeguis empudegués empudeguéssem empudeguésseu empudeguéssim empudeguéssiu empudeguí empudegà empudegàrem empudegàreu empudegàs empudegàssem empudegàsseu empudegàssim empudegàssiu empudegàvem empudegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
puer
Omplir de males olors.
taquiner
Importunar una persona amb peticions o xerrameca incessant.

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ bal empenc empenguem empengueren empengueres empenguessin empenguessis empengueu empengui empenguin empenguis empengué empenguérem empenguéreu empengués empenguéssim empenguéssiu empenguí empeny empenya empenyem empenyen empenyent empenyera empenyeran empenyerem empenyeren empenyeres empenyereu empenyeria empenyerien empenyeries empenyerà empenyeràs empenyeré empenyeríem empenyeríeu empenyes empenyessen empenyesses empenyessin empenyessis empenyeu empenyi empenyia empenyien empenyies empenyin empenyis empenyo empenys empenyé empenyérem empenyéreu empenyés empenyéssem empenyésseu empenyéssim empenyéssiu empenyí empenyíem empenyíeu empesa empeses empesos empènyer empès empés occ sept val v
﻿pousser pousser
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.
enfoncer
(rugbi) Fer avançar una melé ordenada o una melé espontània obligant l'equip adversari a recular cap a la zona d'assaig que li és pròpia.

empíricament /emˌpi.ɾi.kaˈmen/ /emˌpi.ɾi.kaˈment/ /əmˌpi.ɾi.kəˈmen/ /əmˌpi.ɾi.kəˈment/ adv
empiriquement

emulador /e.mu.ɫaˈðo/ /e.mu.ɫaˈðoɾ/ /ə.mu.ɫəˈðo/ n masc
émulateur

emèrit /eˈmɛ.ɾit/ /əˈmɛ.ɾit/ emèrita adj masc
émérite

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
dans
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
en
El temps.
à
La manera.

en Pau, en Pere i en Berenguera pn
Pierre, Paul ou Jacques

en avant adv
en avant

en cas que conjunction
au cas où

en efecte adv
en effet

en joc adv
en jeu
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.
(rugbi) En una posició que no és un fora de joc.

en lloc de preposition
au lieu de

en línia /en adj
en ligne

en pau descansi idiom
repose en paix

en pilotes adv
à poil

en punta adv
en pointe

en qüestió /en /ən adj
en question

en resum /en.reˈzum/ adv
en résumé

en un moment adv
à l'instant

en vigor adv
en vigueur

ena /ˈe.na/ /ˈe.nə/ n fem
enne

enagos /eˈna.ɣos/ /əˈna.ɣos/ /əˈna.ɣus/ n masc
jupon

enaiguar /a.najˈɣa/ /e.najˈɣwa/ /e.najˈɣwaɾ/ /ə.nəjˈɣa/ /ə.nəjˈɣwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. enaigua enaiguada enaiguades enaiguant enaiguar enaiguara enaiguaran enaiguarem enaiguaren enaiguares enaiguareu enaiguaria enaiguarien enaiguaries enaiguarà enaiguaràs enaiguaré enaiguaríem enaiguaríeu enaiguassen enaiguasses enaiguat enaiguats enaiguava enaiguaven enaiguaves enaiguo enaiguà enaiguàrem enaiguàreu enaiguàssem enaiguàsseu enaiguàvem enaiguàveu enaigüe enaigüem enaigüen enaigües enaigüessen enaigüesses enaigüessin enaigüessis enaigüeu enaigüi enaigüin enaigüis enaigüés enaigüéssem enaigüésseu enaigüéssim enaigüéssiu enaigüí occ sept val val (1) v
inonder
Cobrir d’aigua

enaltir /e.naɫˈti/ /e.naɫˈtiɾ/ bal enalteix enalteixen enalteixes enalteixi enalteixin enalteixis enalteixo enaltesc enaltesqui enaltesquin enaltesquis enaltia enaltida enaltides enaltien enalties enaltiguem enaltigueu enaltim enaltint enaltir enaltira enaltiran enaltirem enaltiren enaltires enaltireu enaltiria enaltirien enaltiries enaltirà enaltiràs enaltiré enaltiríem enaltiríeu enaltisc enaltisca enaltisquen enaltisques enaltissen enaltisses enaltissin enaltissis enaltit enaltits enaltiu enaltix enaltixen enaltixes enaltixo enaltí enaltíem enaltíeu enaltírem enaltíreu enaltís enaltíssem enaltísseu enaltíssim enaltíssiu n-occ occ sept val v
exalter

enamorament /e.na.mo.ɾaˈmen/ /e.na.mo.ɾaˈment/ /ə.nə.mo.ɾəˈment/ /ə.nə.mu.ɾəˈmen/ n masc
passion

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enamor enamora enamorada enamorades enamoram enamorant enamorar enamorara enamoraran enamorarem enamoraren enamorares enamorareu enamoraria enamorarien enamoraries enamorarà enamoraràs enamoraré enamoraríem enamoraríeu enamorassen enamorasses enamorassin enamorassis enamorat enamorats enamorau enamorava enamoraven enamoraves enamore enamorem enamoren enamores enamoressen enamoresses enamoressin enamoressis enamoreu enamori enamorin enamoris enamoro enamorà enamoràrem enamoràreu enamoràs enamoràssem enamoràsseu enamoràssim enamoràssiu enamoràvem enamoràveu enamorés enamoréssem enamorésseu enamoréssim enamoréssiu enamorí occ sept val v
tomber amoureux
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

enardir /e.narˈði/ /e.naɾˈði/ /e.naɾˈðiɾ/ /ə.nərˈdi/ bal enardeix enardeixen enardeixes enardeixi enardeixin enardeixis enardeixo enardesc enardesqui enardesquin enardesquis enardia enardida enardides enardien enardies enardiguem enardigueu enardim enardint enardir enardira enardiran enardirem enardiren enardires enardireu enardiria enardirien enardiries enardirà enardiràs enardiré enardiríem enardiríeu enardisc enardisca enardisquen enardisques enardissen enardisses enardissin enardissis enardit enardits enardiu enardix enardixen enardixes enardixo enardí enardíem enardíeu enardírem enardíreu enardís enardíssem enardísseu enardíssim enardíssiu n-occ occ sept val v
échauffer

encabir /aŋ.kaˈβi/ /eŋ.kaˈbiɾ/ /eŋ.kaˈβi/ /əŋ.kəˈβi/ alg ant bal centr eiv encabeix encabeixa encabeixen encabeixes encabeixi encabeixin encabeixis encabeixo encabeixs encabesc encabesca encabesquen encabesques encabesqui encabesquin encabesquis encabia encabida encabides encabien encabies encabiguem encabiguera encabigueren encabigueres encabiguessen encabiguesses encabiguessin encabiguessis encabigueu encabigueva encabigueven encabigueves encabigué encabiguérem encabiguéreu encabigués encabiguéssem encabiguésseu encabiguéssim encabiguéssiu encabiguévem encabiguéveu encabim encabint encabir encabira encabiran encabirem encabiren encabires encabireu encabiria encabirien encabiries encabiriva encabiriven encabirives encabirà encabiràs encabiré encabiríem encabiríeu encabirívem encabiríveu encabisc encabisca encabisco encabiscos encabisquem encabisquen encabisques encabisqueu encabissa encabissen encabisses encabissi encabissin encabissis encabist encabit encabits encabiu encabiva encabiven encabives encabix encabixa encabixen encabixes encabixi encabixin encabixis encabixo encabixos encabí encabíem encabíets encabíeu encabírem encabíreu encabís encabíscon encabíssem encabísseu encabíssim encabíssiu encabíssom encabíssou encabívem encabíveu encabíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mettre

encaboriar /aŋ.ka.βo.ɾiˈa/ /eŋ.ka.bo.ɾiˈaɾ/ /eŋ.ka.βo.ɾiˈa/ /əŋ.kə.bo.ɾiˈa/ /əŋ.kə.bu.ɾiˈa/ /əŋ.kə.βu.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encaboria encaboriada encaboriades encaboriant encaboriar encaboriara encaboriaran encaboriarem encaboriaren encaboriares encaboriareu encaboriaria encaboriarien encaboriaries encaboriarà encaboriaràs encaboriaré encaboriaríem encaboriaríeu encaboriassen encaboriasses encaboriat encaboriats encaboriava encaboriaven encaboriaves encaborie encaboriem encaborien encabories encaboriessen encaboriesses encaboriessin encaboriessis encaborieu encaborio encaborià encaboriàrem encaboriàreu encaboriàssem encaboriàsseu encaboriàvem encaboriàveu encaboriés encaboriéssem encaboriésseu encaboriéssim encaboriéssiu encaborií encaboriï encaboriïn encaboriïs occ sept val val (1) v
soucier

encabritar-se /aŋ.ka.βɾiˈtaɾ.se/ /eŋ.ka.bɾiˈtaɾ.se/ /əŋ.kə.bɾi.tərˈsə/ /əŋ.kə.bɾiˈtaɾ.sə/ /əŋ.kə.βɾiˈtar.sə/ alg ant bal cent eiv encabrit encabrita encabritada encabritades encabritaia encabritaien encabritaies encabritam encabritant encabritar encabritara encabritaran encabritarem encabritaren encabritares encabritareu encabritaria encabritarien encabritaries encabritariva encabritariven encabritarives encabritarà encabritaràs encabritaré encabritaríem encabritaríeu encabritarívem encabritaríveu encabritassen encabritasses encabritassin encabritassis encabritat encabritats encabritau encabritava encabritaven encabritaves encabritavi encabritavo encabrite encabriteguem encabriteguessa encabriteguessen encabriteguesses encabritegueu encabritegués encabriteguéssom encabriteguéssou encabritem encabriten encabrites encabritessa encabritessen encabritesses encabritessi encabritessin encabritessis encabriteu encabriti encabritin encabritis encabrito encabritos encabrits encabrità encabritàiem encabritàieu encabritàrem encabritàreu encabritàs encabritàssem encabritàsseu encabritàssim encabritàssiu encabritàvem encabritàvets encabritàveu encabritàvom encabrités encabritéssem encabritésseu encabritéssim encabritéssiu encabrití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cabrer

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent eiv encaix encaixa encaixada encaixades encaixaia encaixaien encaixaies encaixam encaixant encaixar encaixara encaixaran encaixarem encaixaren encaixares encaixareu encaixaria encaixarien encaixaries encaixariva encaixariven encaixarives encaixarà encaixaràs encaixaré encaixaríem encaixaríeu encaixarívem encaixaríveu encaixassen encaixasses encaixassin encaixassis encaixat encaixats encaixau encaixava encaixaven encaixaves encaixavi encaixavo encaixe encaixeguem encaixeguessa encaixeguessen encaixeguesses encaixegueu encaixegués encaixeguéssom encaixeguéssou encaixem encaixen encaixes encaixessa encaixessen encaixesses encaixessi encaixessin encaixessis encaixeu encaixi encaixin encaixis encaixo encaixos encaixs encaixà encaixàiem encaixàieu encaixàrem encaixàreu encaixàs encaixàssem encaixàsseu encaixàssim encaixàssiu encaixàvem encaixàvets encaixàveu encaixàvom encaixés encaixéssem encaixésseu encaixéssim encaixéssiu encaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
convenir
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.
encaisser
(figuradament) Adaptar-se una persona a un context nou.
(esports de pilota) Rebre un gol.

encaixar-se /eŋ.kajˈʃar.se/ /eŋ.kajˈʃaɾ.se/ /eŋ.kaˈʃaɾ.se/ /əŋ.kə.ʃərˈsə/ /əŋ.kəˈʃar.sə/ /əŋ.kəˈʃaɾ.sə/ v
entrer en contact
(rugbi) Entrar en contacte ajupits, els jugadors de la primera línia de cada equip d'una melé ordenada, amb el cap i les espatlles a l'altura dels malucs o per sobre, agafats pels braços i amb les espatlles tocant els adversaris, quan l'àrbitre ho indica.

encalmar-se /aŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /eŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /əŋ.kəɫ.mərˈsə/ /əŋ.kəɫˈmar.sə/ /əŋ.kəɫˈmaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv encalm encalma encalmada encalmades encalmaia encalmaien encalmaies encalmam encalmant encalmar encalmara encalmaran encalmarem encalmaren encalmares encalmareu encalmaria encalmarien encalmaries encalmariva encalmariven encalmarives encalmarà encalmaràs encalmaré encalmaríem encalmaríeu encalmarívem encalmaríveu encalmassen encalmasses encalmassin encalmassis encalmat encalmats encalmau encalmava encalmaven encalmaves encalmavi encalmavo encalme encalmeguem encalmeguessa encalmeguessen encalmeguesses encalmegueu encalmegués encalmeguéssom encalmeguéssou encalmem encalmen encalmes encalmessa encalmessen encalmesses encalmessi encalmessin encalmessis encalmeu encalmi encalmin encalmis encalmo encalmos encalms encalmà encalmàiem encalmàieu encalmàrem encalmàreu encalmàs encalmàssem encalmàsseu encalmàssim encalmàssiu encalmàvem encalmàvets encalmàveu encalmàvom encalmés encalméssem encalmésseu encalméssim encalméssiu encalmí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
calmer

encalçar /aŋ.kaɫˈsa/ /eŋ.kaɫˈsa/ /eŋ.kaɫˈsaɾ/ /əŋ.kəɫˈsa/ alg ant bal cent eiv encalce encalceguem encalceguessa encalceguessen encalceguesses encalcegueu encalcegués encalceguéssom encalceguéssou encalcem encalcen encalces encalcessa encalcessen encalcesses encalcessi encalcessin encalcessis encalceu encalci encalcin encalcis encalcés encalcéssem encalcésseu encalcéssim encalcéssiu encalcí encalç encalça encalçada encalçades encalçaia encalçaien encalçaies encalçam encalçant encalçar encalçara encalçaran encalçarem encalçaren encalçares encalçareu encalçaria encalçarien encalçaries encalçariva encalçariven encalçarives encalçarà encalçaràs encalçaré encalçaríem encalçaríeu encalçarívem encalçaríveu encalçassen encalçasses encalçassin encalçassis encalçat encalçats encalçau encalçava encalçaven encalçaves encalçavi encalçavo encalço encalços encalçà encalçàiem encalçàieu encalçàrem encalçàreu encalçàs encalçàssem encalçàsseu encalçàssim encalçàssiu encalçàvem encalçàvets encalçàveu encalçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
haler

encanonar /aŋ.ka.noˈna/ /aŋ.ka.noˈnaɾ/ /eŋ.ka.noˈna/ /eŋ.ka.noˈnaɾ/ /əŋ.kə.noˈna/ /əŋ.kə.nuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encanon encanona encanonada encanonades encanonam encanonant encanonar encanonara encanonaran encanonarem encanonaren encanonares encanonareu encanonaria encanonarien encanonaries encanonarà encanonaràs encanonaré encanonaríem encanonaríeu encanonassen encanonasses encanonassin encanonassis encanonat encanonats encanonau encanonava encanonaven encanonaves encanone encanonem encanonen encanones encanonessen encanonesses encanonessin encanonessis encanoneu encanoni encanonin encanonis encanono encanonà encanonàrem encanonàreu encanonàs encanonàssem encanonàsseu encanonàssim encanonàssiu encanonàvem encanonàveu encanonés encanonéssem encanonésseu encanonéssim encanonéssiu encanoní occ sept val v
viser
(valencià) canonar (canons de ploma)

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ alg ant bal cent eiv encant encanta encantada encantades encantaia encantaien encantaies encantam encantant encantar encantara encantaran encantarem encantaren encantares encantareu encantaria encantarien encantaries encantariva encantariven encantarives encantarà encantaràs encantaré encantaríem encantaríeu encantarívem encantaríveu encantassen encantasses encantassin encantassis encantat encantats encantau encantava encantaven encantaves encantavi encantavo encante encanteguem encanteguessa encanteguessen encanteguesses encantegueu encantegués encanteguéssom encanteguéssou encantem encanten encantes encantessa encantessen encantesses encantessi encantessin encantessis encanteu encanti encantin encantis encanto encantos encants encantà encantàiem encantàieu encantàrem encantàreu encantàs encantàssem encantàsseu encantàssim encantàssiu encantàvem encantàvets encantàveu encantàvom encantés encantéssem encantésseu encantéssim encantéssiu encantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enchanter
Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.
(figurat) Agradar amb plaer o admiració.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
enchantement

encanudir /eŋ.ka.nuˈði/ /eŋ.ka.nuˈðiɾ/ /əŋ.kə.nuˈði/ encanudeix encanudeixen encanudeixes encanudeixi encanudeixin encanudeixis encanudeixo encanudia encanudida encanudides encanudien encanudies encanudim encanudint encanudir encanudira encanudiran encanudirem encanudiren encanudires encanudireu encanudiria encanudirien encanudiries encanudirà encanudiràs encanudiré encanudiríem encanudiríeu encanudisc encanudisca encanudisquen encanudisques encanudissen encanudisses encanudissin encanudissis encanudit encanudits encanudiu encanudix encanudixen encanudixes encanudí encanudíem encanudíeu encanudírem encanudíreu encanudís encanudíssem encanudísseu encanudíssim encanudíssiu occ sept val v
grisonner

encanyissar /aŋ.ka.ɲiˈsa/ /aŋ.ka.ɲiˈsaɾ/ /eŋ.ka.ɲiˈsa/ /eŋ.ka.ɲiˈsaɾ/ /əŋ.kə.ɲiˈsa/ alg ant bal cent eiv encanyissa encanyissada encanyissades encanyissaia encanyissaien encanyissaies encanyissam encanyissant encanyissar encanyissara encanyissaran encanyissarem encanyissaren encanyissares encanyissareu encanyissaria encanyissarien encanyissaries encanyissariva encanyissariven encanyissarives encanyissarà encanyissaràs encanyissaré encanyissaríem encanyissaríeu encanyissarívem encanyissaríveu encanyissassen encanyissasses encanyissassin encanyissassis encanyissat encanyissats encanyissau encanyissava encanyissaven encanyissaves encanyissavi encanyissavo encanyisse encanyisseguem encanyisseguessa encanyisseguessen encanyisseguesses encanyissegueu encanyissegués encanyisseguéssom encanyisseguéssou encanyissem encanyissen encanyisses encanyissessa encanyissessen encanyissesses encanyissessi encanyissessin encanyissessis encanyisseu encanyissi encanyissin encanyissis encanyisso encanyissos encanyissà encanyissàiem encanyissàieu encanyissàrem encanyissàreu encanyissàs encanyissàssem encanyissàsseu encanyissàssim encanyissàssiu encanyissàvem encanyissàvets encanyissàveu encanyissàvom encanyissés encanyisséssem encanyissésseu encanyisséssim encanyisséssiu encanyissí encanyís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
treilliser

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
encore

encara bo adv
heureusement

encaramel·lar /aŋ.ka.ɾa.meˈɫa/ /aŋ.ka.ɾa.meˈɫaɾ/ /eŋ.ka.ɾa.meɫˈɫa/ /eŋ.ka.ɾa.meɫˈɫaɾ/ /eŋ.ka.ɾa.meˈɫa/ /əŋ.kə.ɾə.məɫˈɫa/ /əŋ.kə.ɾə.məˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encaramel encaramel·la encaramel·lada encaramel·lades encaramel·lam encaramel·lant encaramel·lar encaramel·lara encaramel·laran encaramel·larem encaramel·laren encaramel·lares encaramel·lareu encaramel·laria encaramel·larien encaramel·laries encaramel·larà encaramel·laràs encaramel·laré encaramel·laríem encaramel·laríeu encaramel·lassen encaramel·lasses encaramel·lassin encaramel·lassis encaramel·lat encaramel·lats encaramel·lau encaramel·lava encaramel·laven encaramel·laves encaramel·le encaramel·lem encaramel·len encaramel·les encaramel·lessen encaramel·lesses encaramel·lessin encaramel·lessis encaramel·leu encaramel·li encaramel·lin encaramel·lis encaramel·lo encaramel·là encaramel·làrem encaramel·làreu encaramel·làs encaramel·làssem encaramel·làsseu encaramel·làssim encaramel·làssiu encaramel·làvem encaramel·làveu encaramel·lés encaramel·léssem encaramel·lésseu encaramel·léssim encaramel·léssiu encaramel·lí occ sept val v
caraméliser

encarir /aŋ.kaˈɾi/ /aŋ.kaˈɾiɾ/ /eŋ.kaˈɾi/ /eŋ.kaˈɾiɾ/ /əŋ.kəˈɾi/ /əŋ.kəˈɾi/ bal encareix encareixen encareixes encareixi encareixin encareixis encareixo encaresc encaresqui encaresquin encaresquis encaria encarida encarides encarien encaries encariguem encarigueu encarim encarint encarir encarira encariran encarirem encariren encarires encarireu encariria encaririen encariries encarirà encariràs encariré encariríem encariríeu encarisc encarisca encarisquen encarisques encarissen encarisses encarissin encarissis encarit encarits encariu encarix encarixen encarixes encarixo encarí encaríem encaríeu encarírem encaríreu encarís encaríssem encarísseu encaríssim encaríssiu n-occ occ sept val v
enchérir
Pujar de preu, fer cara alguna cosa.
exagérer
Metafòricament, ponderar, exagerar, alabar molt alguna cosa.

encarregat /eŋ.ka.reˈɣat/ /əŋ.kə.rəˈɣat/ n masc
préposé

encarrilar /aŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫaɾ/ /əŋ.kə.riˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encarril encarrila encarrilada encarrilades encarrilam encarrilant encarrilar encarrilara encarrilaran encarrilarem encarrilaren encarrilares encarrilareu encarrilaria encarrilarien encarrilaries encarrilarà encarrilaràs encarrilaré encarrilaríem encarrilaríeu encarrilassen encarrilasses encarrilassin encarrilassis encarrilat encarrilats encarrilau encarrilava encarrilaven encarrilaves encarrile encarrilem encarrilen encarriles encarrilessen encarrilesses encarrilessin encarrilessis encarrileu encarrili encarrilin encarrilis encarrilo encarrilà encarrilàrem encarrilàreu encarrilàs encarrilàssem encarrilàsseu encarrilàssim encarrilàssiu encarrilàvem encarrilàveu encarrilés encarriléssem encarrilésseu encarriléssim encarriléssiu encarrilí occ sept val v
remettre sur ses rails
Col·locar un vehicle sobre els carrils o el camí a seguir.
aiguiller
Dur a bon terme un afer, una empresa, que s’ha separat del bon camí.

encasellar /eŋ.ka.zeˈʎa/ /eŋ.ka.zeˈʎaɾ/ /əŋ.kə.zəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encasell encasella encasellada encasellades encasellam encasellant encasellar encasellara encasellaran encasellarem encasellaren encasellares encasellareu encasellaria encasellarien encasellaries encasellarà encasellaràs encasellaré encasellaríem encasellaríeu encasellassen encasellasses encasellassin encasellassis encasellat encasellats encasellau encasellava encasellaven encasellaves encaselle encasellem encasellen encaselles encasellessen encasellesses encasellessin encasellessis encaselleu encaselli encasellin encasellis encasello encasellà encasellàrem encasellàreu encasellàs encasellàssem encasellàsseu encasellàssim encasellàssiu encasellàvem encasellàveu encasellés encaselléssem encasellésseu encaselléssim encaselléssiu encasellí occ sept val v
caser

encastar /eŋ.kasˈta/ /eŋ.kasˈtaɾ/ /əŋ.kəsˈta/ alg ant bal cent eiv encast encasta encastada encastades encastaia encastaien encastaies encastam encastant encastar encastara encastaran encastarem encastaren encastares encastareu encastaria encastarien encastaries encastariva encastariven encastarives encastarà encastaràs encastaré encastaríem encastaríeu encastarívem encastaríveu encastassen encastasses encastassin encastassis encastat encastats encastau encastava encastaven encastaves encastavi encastavo encaste encasteguem encasteguessa encasteguessen encasteguesses encastegueu encastegués encasteguéssom encasteguéssou encastem encasten encastes encastessa encastessen encastesses encastessi encastessin encastessis encasteu encasti encastin encastis encasto encastos encasts encastà encastàiem encastàieu encastàrem encastàreu encastàs encastàssem encastàsseu encastàssim encastàssiu encastàvem encastàvets encastàveu encastàvom encastés encastéssem encastésseu encastéssim encastéssiu encastí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
incruster

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
encéphalite

encefalo- prefix
encéphalo-

encenall /en.seˈnaʎ/ /ən.səˈnaj/ /ən.səˈnaʎ/ n masc
copeau
Full prim i caragolat que es desprèn quan es treballa la fusta.

encendrar /an.senˈdɾa/ /en.senˈdɾa/ /en.senˈdɾaɾ/ /ən.sənˈdɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encendr encendra encendrada encendrades encendram encendrant encendrar encendrara encendraran encendrarem encendraren encendrares encendrareu encendraria encendrarien encendraries encendrarà encendraràs encendraré encendraríem encendraríeu encendrassen encendrasses encendrassin encendrassis encendrat encendrats encendrau encendrava encendraven encendraves encendre encendrem encendren encendres encendressen encendresses encendressin encendressis encendreu encendri encendrin encendris encendro encendrà encendràrem encendràreu encendràs encendràssem encendràsseu encendràssim encendràssiu encendràvem encendràveu encendrés encendréssem encendrésseu encendréssim encendréssiu encendrí occ sept val v
cendrer

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
allumer
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.
Accionar i posar en funcionament un circuit elèctric, un aparell, una màquina...

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
briquet

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
encens

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encercla encerclada encerclades encerclant encerclar encerclara encerclaran encerclarem encerclaren encerclares encerclareu encerclaria encerclarien encerclaries encerclarà encerclaràs encerclaré encerclaríem encerclaríeu encerclassen encerclasses encerclat encerclats encerclava encerclaven encerclaves encercle encerclem encerclen encercles encerclessen encerclesses encerclessin encerclessis encercleu encercli encerclin encerclis encerclo encerclà encerclàrem encerclàreu encerclàssem encerclàsseu encerclàvem encerclàveu encerclés encercléssem encerclésseu encercléssim encercléssiu encerclí occ sept val val (1) v
encercler

encerrosar /en.se.roˈza/ /en.se.roˈzaɾ/ /ən.sə.roˈza/ /ən.sə.ruˈza/ encerrosa encerrosada encerrosades encerrosant encerrosar encerrosaran encerrosarem encerrosaren encerrosares encerrosareu encerrosaria encerrosarien encerrosaries encerrosarà encerrosaràs encerrosaré encerrosaríem encerrosaríeu encerrosat encerrosats encerrosava encerrosaven encerrosaves encerrosem encerrosen encerroses encerrosessen encerrosesses encerrosessin encerrosessis encerroseu encerrosi encerrosin encerrosis encerroso encerrosà encerrosàrem encerrosàreu encerrosàvem encerrosàveu encerrosés encerroséssem encerrosésseu encerroséssim encerroséssiu encerrosí v
charger la quenouille

encestada /en.sesˈta.ða/ /ən.səsˈta.ðə/ n fem
réception

encestar /en.sesˈta/ /en.sesˈtaɾ/ /ən.səsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encest encesta encestada encestades encestam encestant encestar encestara encestaran encestarem encestaren encestares encestareu encestaria encestarien encestaries encestarà encestaràs encestaré encestaríem encestaríeu encestassen encestasses encestassin encestassis encestat encestats encestau encestava encestaven encestaves enceste encestem encesten encestes encestessen encestesses encestessin encestessis encesteu encesti encestin encestis encesto encestà encestàrem encestàreu encestàs encestàssem encestàsseu encestàssim encestàssiu encestàvem encestàveu encestés encestéssem encestésseu encestéssim encestéssiu encestí occ sept val v
encaisser

encetall /en.seˈtaʎ/ /ən.səˈtaj/ /ən.səˈtaʎ/ n masc
mensonge

encetar /an.seˈta/ /en.seˈta/ /en.seˈtaɾ/ /ən.səˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encet enceta encetada encetades encetam encetant encetar encetara encetaran encetarem encetaren encetares encetareu encetaria encetarien encetaries encetarà encetaràs encetaré encetaríem encetaríeu encetassen encetasses encetassin encetassis encetat encetats encetau encetava encetaven encetaves encete encetem enceten encetes encetessen encetesses encetessin encetessis enceteu enceti encetin encetis enceto encetà encetàrem encetàreu encetàs encetàssem encetàsseu encetàssim encetàssiu encetàvem encetàveu encetés encetéssem encetésseu encetéssim encetéssiu encetí occ sept val v
entamer

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
laitue
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
encyclopédie

enciclopèdia electrònica n fem
encyclopédie électronique

encimbellament /en.sim.be.ʎaˈmen/ /en.sim.be.ʎaˈment/ /ən.sim.bə.ʎəˈmen/ /ən.sim.bə.ʎəˈment/ n masc
hilltopping
Comportament reproductiu dels individus mascles d'alguns grups d'artròpodes consistent a establir i defensar un territori propi dalt d'un turó, o a les parts altes d'un terreny, per poder-se aparellar amb alguna de les femelles que hi acudeixen.

encintar /en.sinˈta/ /en.sinˈtaɾ/ /ən.sinˈta/ alg ant bal cent eiv encint encinta encintada encintades encintaia encintaien encintaies encintam encintant encintar encintara encintaran encintarem encintaren encintares encintareu encintaria encintarien encintaries encintariva encintariven encintarives encintarà encintaràs encintaré encintaríem encintaríeu encintarívem encintaríveu encintassen encintasses encintassin encintassis encintat encintats encintau encintava encintaven encintaves encintavi encintavo encinte encinteguem encinteguessa encinteguessen encinteguesses encintegueu encintegués encinteguéssom encinteguéssou encintem encinten encintes encintessa encintessen encintesses encintessi encintessin encintessis encinteu encinti encintin encintis encinto encintos encints encintà encintàiem encintàieu encintàrem encintàreu encintàs encintàssem encintàsseu encintàssim encintàssiu encintàvem encintàvets encintàveu encintàvom encintés encintéssem encintésseu encintéssim encintéssiu encintí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entoiler
(pilota basca) Envoltar l'empunyadura d'una pala o una paleta amb cinta adhesiva.

encistellador /en.sis.te.ʎaˈðo/ /en.sis.te.ʎaˈðoɾ/ /ən.sis.tə.ʎəˈðo/ n masc
buteur

encistellar /en.sis.teˈʎa/ /en.sis.teˈʎaɾ/ /ən.sis.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv encistell encistella encistellada encistellades encistellaia encistellaien encistellaies encistellam encistellant encistellar encistellara encistellaran encistellarem encistellaren encistellares encistellareu encistellaria encistellarien encistellaries encistellariva encistellariven encistellarives encistellarà encistellaràs encistellaré encistellaríem encistellaríeu encistellarívem encistellaríveu encistellassen encistellasses encistellassin encistellassis encistellat encistellats encistellau encistellava encistellaven encistellaves encistellavi encistellavo encistelle encistelleguem encistelleguessa encistelleguessen encistelleguesses encistellegueu encistellegués encistelleguéssom encistelleguéssou encistellem encistellen encistelles encistellessa encistellessen encistellesses encistellessi encistellessin encistellessis encistelleu encistelli encistellin encistellis encistello encistellos encistells encistellà encistellàiem encistellàieu encistellàrem encistellàreu encistellàs encistellàssem encistellàsseu encistellàssim encistellàssiu encistellàvem encistellàvets encistellàveu encistellàvom encistellés encistelléssem encistellésseu encistelléssim encistelléssiu encistellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mettre
Posar dins d'un cistell.
faire un panier
(basquetbol) Introduir la pilota a la cistella.

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ n masc
enclave

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
enclume
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
incus enclume
Os de l'oïda de molts vertebrats.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
enclitique

encoixinar /eŋ.ko.ʃiˈna/ /eŋ.koj.ʃiˈna/ /eŋ.koj.ʃiˈnaɾ/ /əŋ.ko.ʃiˈna/ /əŋ.ku.ʃiˈna/ alg ant bal cent eiv encoixina encoixinada encoixinades encoixinaia encoixinaien encoixinaies encoixinam encoixinant encoixinar encoixinara encoixinaran encoixinarem encoixinaren encoixinares encoixinareu encoixinaria encoixinarien encoixinaries encoixinariva encoixinariven encoixinarives encoixinarà encoixinaràs encoixinaré encoixinaríem encoixinaríeu encoixinarívem encoixinaríveu encoixinassen encoixinasses encoixinassin encoixinassis encoixinat encoixinats encoixinau encoixinava encoixinaven encoixinaves encoixinavi encoixinavo encoixine encoixineguem encoixineguessa encoixineguessen encoixineguesses encoixinegueu encoixinegués encoixineguéssom encoixineguéssou encoixinem encoixinen encoixines encoixinessa encoixinessen encoixinesses encoixinessi encoixinessin encoixinessis encoixineu encoixini encoixinin encoixinis encoixino encoixinos encoixinà encoixinàiem encoixinàieu encoixinàrem encoixinàreu encoixinàs encoixinàssem encoixinàsseu encoixinàssim encoixinàssiu encoixinàvem encoixinàvets encoixinàveu encoixinàvom encoixinés encoixinéssem encoixinésseu encoixinéssim encoixinéssiu encoixiní encoixín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
capitonner

encomi /eŋˈkɔ.mi/ /əŋˈkɔ.mi/ n masc
éloge

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv encongeix encongeixa encongeixen encongeixes encongeixi encongeixin encongeixis encongeixo encongeixs encongesc encongesca encongesquen encongesques encongesqui encongesquin encongesquis encongia encongida encongides encongien encongies encongiguem encongiguera encongigueren encongigueres encongiguessen encongiguesses encongiguessin encongiguessis encongigueu encongigueva encongigueven encongigueves encongigué encongiguérem encongiguéreu encongigués encongiguéssem encongiguésseu encongiguéssim encongiguéssiu encongiguévem encongiguéveu encongim encongint encongir encongira encongiran encongirem encongiren encongires encongireu encongiria encongirien encongiries encongiriva encongiriven encongirives encongirà encongiràs encongiré encongiríem encongiríeu encongirívem encongiríveu encongisc encongisca encongisco encongiscos encongisquem encongisquen encongisques encongisqueu encongissa encongissen encongisses encongissi encongissin encongissis encongist encongit encongits encongiu encongiva encongiven encongives encongix encongixa encongixen encongixes encongixi encongixin encongixis encongixo encongixos encongí encongíem encongíets encongíeu encongírem encongíreu encongís encongíscon encongíssem encongísseu encongíssim encongíssiu encongíssom encongíssou encongívem encongíveu encongíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rétrécir

encontrar /aŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾaɾ/ /əŋ.konˈtɾa/ /əŋ.kunˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encontr encontra encontrada encontrades encontram encontrant encontrar encontrara encontraran encontrarem encontraren encontrares encontrareu encontraria encontrarien encontraries encontrarà encontraràs encontraré encontraríem encontraríeu encontrassen encontrasses encontrassin encontrassis encontrat encontrats encontrau encontrava encontraven encontraves encontre encontrem encontren encontres encontressen encontresses encontressin encontressis encontreu encontri encontrin encontris encontro encontrà encontràrem encontràreu encontràs encontràssem encontràsseu encontràssim encontràssiu encontràvem encontràveu encontrés encontréssem encontrésseu encontréssim encontréssiu encontrí occ sept val v
recontrer
Topar per casualitat amb una persona que surt al pas o una cosa que es mou.
se recontrer
(pronominal) Topar hostilment.

encontre /aŋˈkɔn.tɾe/ /eŋˈkon.tɾe/ /əŋˈkɔn.tɾə/ n masc
rencontre

encopresi /eŋ.koˈpɾɛ.zi/ /əŋ.koˈpɾɛ.zi/ /əŋ.kuˈpɾɛ.zi/ n fem
encoprésie

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv encoratge encoratgeguem encoratgeguessa encoratgeguessen encoratgeguesses encoratgegueu encoratgegués encoratgeguéssom encoratgeguéssou encoratgem encoratgen encoratges encoratgessa encoratgessen encoratgesses encoratgessi encoratgessin encoratgessis encoratgeu encoratgi encoratgin encoratgis encoratgés encoratgéssem encoratgésseu encoratgéssim encoratgéssiu encoratgí encoratj encoratja encoratjada encoratjades encoratjaia encoratjaien encoratjaies encoratjaieu encoratjam encoratjant encoratjar encoratjara encoratjaran encoratjarem encoratjaren encoratjares encoratjareu encoratjaria encoratjarien encoratjaries encoratjariva encoratjariven encoratjarives encoratjarà encoratjaràs encoratjaré encoratjaríem encoratjaríeu encoratjarívem encoratjaríveu encoratjassen encoratjasses encoratjassin encoratjassis encoratjat encoratjats encoratjau encoratjava encoratjaven encoratjaves encoratjavi encoratjavo encoratjo encoratjos encoratjà encoratjàiem encoratjàrem encoratjàreu encoratjàs encoratjàssem encoratjàsseu encoratjàssim encoratjàssiu encoratjàvem encoratjàveu encoratjàvom n-occ nota1 occ sept v.cent val v
encourager

encordar /aŋ.korˈða/ /eŋ.korˈða/ /eŋ.koɾˈða/ /eŋ.koɾˈðaɾ/ /əŋ.koɾˈða/ /əŋ.kurˈda/ /əŋ.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) encord encorda encordada encordades encordam encordant encordar encordara encordaran encordarem encordaren encordares encordareu encordaria encordarien encordaries encordarà encordaràs encordaré encordaríem encordaríeu encordassen encordasses encordassin encordassis encordat encordats encordau encordava encordaven encordaves encorde encordem encorden encordes encordessen encordesses encordessin encordessis encordeu encordi encordin encordis encordo encordà encordàrem encordàreu encordàs encordàssem encordàsseu encordàssim encordàssiu encordàvem encordàveu encordés encordéssem encordésseu encordéssim encordéssiu encordí occ sept val v
corder
Posar les cordes a un instrument, una màquina.
Lligar amb una corda.
s'encorder
(pronominal) Lligar-se amb una corda de seguretat.

encotxar /aŋ.kuˈt͡ʃa/ /eŋ.koˈt͡ʃa/ /eŋ.koˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.koˈt͡ʃa/ /əŋ.kuˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encotx encotxa encotxada encotxades encotxam encotxant encotxar encotxaran encotxarem encotxaren encotxares encotxareu encotxaria encotxarien encotxaries encotxarà encotxaràs encotxaré encotxaríem encotxaríeu encotxassen encotxasses encotxassin encotxassis encotxat encotxats encotxau encotxava encotxaven encotxaves encotxe encotxem encotxen encotxes encotxessen encotxesses encotxessin encotxessis encotxeu encotxi encotxin encotxis encotxo encotxà encotxàrem encotxàreu encotxàs encotxàssem encotxàsseu encotxàssim encotxàssiu encotxàvem encotxàveu encotxés encotxéssem encotxésseu encotxéssim encotxéssiu encotxí occ sept v
monter en voiture
Ficar dins un cotxe.
(pronominal) Pujar al cotxe.

encreuament /eŋ.kɾe.waˈmen/ /eŋ.kɾe.waˈment/ /əŋ.kɾə.wəˈmen/ /əŋ.kɾə.wəˈment/ n masc
croisement
(futbol, handbol, hoquei) Acció dels atacants d'intercanviar-se les posicions per trencar el marcatge dels defensors.

encrostar /aŋ.kɾosˈta/ /aŋ.kɾosˈtaɾ/ /eŋ.kɾosˈta/ /eŋ.kɾosˈtaɾ/ /əŋ.kɾosˈta/ /əŋ.kɾusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encrost encrosta encrostada encrostades encrostam encrostant encrostar encrostara encrostaran encrostarem encrostaren encrostares encrostareu encrostaria encrostarien encrostaries encrostarà encrostaràs encrostaré encrostaríem encrostaríeu encrostassen encrostasses encrostassin encrostassis encrostat encrostats encrostau encrostava encrostaven encrostaves encroste encrostem encrosten encrostes encrostessen encrostesses encrostessin encrostessis encrosteu encrosti encrostin encrostis encrosto encrostà encrostàrem encrostàreu encrostàs encrostàssem encrostàsseu encrostàssim encrostàssiu encrostàvem encrostàveu encrostés encrostéssem encrostésseu encrostéssim encrostéssiu encrostí occ sept val v
encroûter

encruelir /eŋ.kɾu.eˈli/ /eŋ.kɾu.eˈliɾ/ /əŋ.kɾu.əˈɫi/ bal encrueleix encrueleixen encrueleixes encrueleixi encrueleixin encrueleixis encrueleixo encruelesc encruelesqui encruelesquin encruelesquis encruelia encruelida encruelides encruelien encruelies encrueliguem encrueligueu encruelim encruelint encruelir encruelira encrueliran encruelirem encrueliren encruelires encruelireu encrueliria encruelirien encrueliries encruelirà encrueliràs encrueliré encrueliríem encrueliríeu encruelisc encruelisca encruelisquen encruelisques encruelissen encruelisses encruelissin encruelissis encruelit encruelits encrueliu encruelix encruelixen encruelixes encruelixo encruelí encruelíem encruelíeu encruelírem encruelíreu encruelís encruelíssem encruelísseu encruelíssim encruelíssiu n-occ occ sept val v
acharner
(pronominal) Manifestar-se cruel contra algú, trobant gust en el que perjudica la seva vida, opinió o interessos.

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) encuny encunya encunyada encunyades encunyam encunyant encunyar encunyara encunyaran encunyarem encunyaren encunyares encunyareu encunyaria encunyarien encunyaries encunyarà encunyaràs encunyaré encunyaríem encunyaríeu encunyassen encunyasses encunyassin encunyassis encunyat encunyats encunyau encunyava encunyaven encunyaves encunye encunyem encunyen encunyes encunyessen encunyesses encunyessin encunyessis encunyeu encunyi encunyin encunyis encunyo encunyà encunyàrem encunyàreu encunyàs encunyàssem encunyàsseu encunyàssim encunyàssiu encunyàvem encunyàveu encunyés encunyéssem encunyésseu encunyéssim encunyéssiu encunyí occ sept val v
frapper
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ n masc
commission

encèfal /enˈsɛ.faɫ/ /ənˈsɛ.fəɫ/ n masc
encéphale

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
en arrière
En direcció a la banda del darrere.
avant
Cap al temps passat, abans.

endarrerir /an.da.reˈɾi/ /en.da.reˈɾi/ /en.da.reˈɾiɾ/ /ən.də.rəˈɾi/ alg ant bal centr eiv endarrereix endarrereixa endarrereixen endarrereixes endarrereixi endarrereixin endarrereixis endarrereixo endarrereixs endarreresc endarreresca endarreresquen endarreresques endarreresqui endarreresquin endarreresquis endarreria endarrerida endarrerides endarrerien endarreries endarreriguem endarreriguera endarrerigueren endarrerigueres endarreriguessen endarreriguesses endarreriguessin endarreriguessis endarrerigueu endarrerigueva endarrerigueven endarrerigueves endarrerigué endarreriguérem endarreriguéreu endarrerigués endarreriguéssem endarreriguésseu endarreriguéssim endarreriguéssiu endarreriguévem endarreriguéveu endarrerim endarrerint endarrerir endarrerira endarreriran endarrerirem endarreriren endarrerires endarrerireu endarreriria endarreririen endarreriries endarreririva endarreririven endarreririves endarrerirà endarreriràs endarreriré endarreriríem endarreriríeu endarrerirívem endarreriríveu endarrerisc endarrerisca endarrerisco endarreriscos endarrerisquem endarrerisquen endarrerisques endarrerisqueu endarrerissa endarrerissen endarrerisses endarrerissi endarrerissin endarrerissis endarrerist endarrerit endarrerits endarreriu endarreriva endarreriven endarrerives endarrerix endarrerixa endarrerixen endarrerixes endarrerixi endarrerixin endarrerixis endarrerixo endarrerixos endarrerí endarreríem endarreríets endarreríeu endarrerírem endarreríreu endarrerís endarreríscon endarreríssem endarrerísseu endarreríssim endarreríssiu endarreríssom endarreríssou endarrerívem endarreríveu endarreríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
retarder
Deixar per més tard.
passer en arrière
(hoquei sobre patins) Passar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip situat més lluny de la porteria contrària.
éloigner
(pilota basca) Llançar la pilota amb força contra el frontis per fer-la arribar als quadres posteriors.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ Interjection
en avant
Encoratjament a prosseguir.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
en avant
En direcció a la banda del davant.
plus tard
En un temps futur.

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ n masc
lendemain

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enderroc enderroca enderrocada enderrocades enderrocam enderrocant enderrocar enderrocara enderrocaran enderrocarem enderrocaren enderrocares enderrocareu enderrocaria enderrocarien enderrocaries enderrocarà enderrocaràs enderrocaré enderrocaríem enderrocaríeu enderrocassen enderrocasses enderrocassin enderrocassis enderrocat enderrocats enderrocau enderrocava enderrocaven enderrocaves enderroco enderrocà enderrocàrem enderrocàreu enderrocàs enderrocàssem enderrocàsseu enderrocàssim enderrocàssiu enderrocàvem enderrocàveu enderroque enderroquem enderroquen enderroques enderroquessen enderroquesses enderroquessin enderroquessis enderroqueu enderroqui enderroquin enderroquis enderroqués enderroquéssem enderroquésseu enderroquéssim enderroquéssiu enderroquí occ sept val v
démolir
Destruir totalment o parcialment una edificació.
renverser
Per extensió fer caure un govern.

endevinació /an.de.βi.na.siˈo/ /en.de.vi.na.siˈo/ /en.de.βi.na.siˈo/ /ən.də.vi.nə.siˈo/ /ən.də.βi.nə.siˈo/ n fem
divination

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
devinette énigme

endimoniadament /an.di.mo.niˌa.ðaˈment/ /en.di.mo.niˌa.ðaˈmen/ /en.di.mo.niˌa.ðaˈment/ /ən.di.mo.niˌa.ðəˈment/ /ən.di.mu.niˌa.ðəˈmen/ adv
méchamment

endins /enˈdins/ /ənˈdins/ adv
dedans

endocardi /en.doˈkaɾ.ði/ /ən.duˈkar.di/ n masc
endocarde

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
endocardite

endoesquelet /en.do.es.keˈɫet/ /ən.dos.kəˈɫət/ /ən.dus.kəˈɫɛt/ n masc
endosquelette

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ bal endolceix endolceixen endolceixes endolceixi endolceixin endolceixis endolceixo endolcesc endolcesqui endolcesquin endolcesquis endolcia endolcida endolcides endolcien endolcies endolciguem endolcigueu endolcim endolcint endolcir endolcira endolciran endolcirem endolciren endolcires endolcireu endolciria endolcirien endolciries endolcirà endolciràs endolciré endolciríem endolciríeu endolcisc endolcisca endolcisquen endolcisques endolcissen endolcisses endolcissin endolcissis endolcit endolcits endolciu endolcix endolcixen endolcixes endolcixo endolcí endolcíem endolcíeu endolcírem endolcíreu endolcís endolcíssem endolcísseu endolcíssim endolcíssiu n-occ occ sept val v
adoucir

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
fiche
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.
prise
Dispositiu a les parets d'un edifici per a connectar-hi aparells elèctrics.

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ n masc
endomètre

endomicoriza /en.do.mi.koˈri.za/ /ən.do.mi.koˈri.zə/ /ən.du.mi.kuˈri.zə/ n fem
endomycorhize

endossar /en.doˈsa/ /en.doˈsaɾ/ /ən.doˈsa/ /ən.duˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) endossa endossada endossades endossam endossant endossar endossara endossaran endossarem endossaren endossares endossareu endossaria endossarien endossaries endossarà endossaràs endossaré endossaríem endossaríeu endossassen endossasses endossassin endossassis endossat endossats endossau endossava endossaven endossaves endosse endossem endossen endosses endossessen endossesses endossessin endossessis endosseu endossi endossin endossis endosso endossà endossàrem endossàreu endossàs endossàssem endossàsseu endossàssim endossàssiu endossàvem endossàveu endossés endosséssem endossésseu endosséssim endosséssiu endossí endós occ sept val v
mettre
Posar una peça d’abrigar que cobreixi l’esquena.
refiler
Desempallegar-se d’alguna cosa encarregant-la a algú altre.
endosser
Cedir un document mercantil o financer negociable a favor d’algú fent-ho constar al dors.

endreç /enˈdɾes/ /ənˈdɾes/ /ənˈdɾəs/ /ənˈdɾɛs/ n masc
rangement

endreçadament /en.dɾeˌsa.ðaˈmen/ /en.dɾeˌsa.ðaˈment/ /ən.dɾəˌsa.ðəˈmen/ /ən.dɾəˌsa.ðəˈment/ adv
ordonnément

endreçar /an.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) endrece endrecem endrecen endreces endrecessen endrecesses endrecessin endrecessis endreceu endreci endrecin endrecis endrecés endrecéssem endrecésseu endrecéssim endrecéssiu endrecí endreç endreça endreçada endreçades endreçam endreçant endreçar endreçara endreçaran endreçarem endreçaren endreçares endreçareu endreçaria endreçarien endreçaries endreçarà endreçaràs endreçaré endreçaríem endreçaríeu endreçassen endreçasses endreçassin endreçassis endreçat endreçats endreçau endreçava endreçaven endreçaves endreço endreçà endreçàrem endreçàreu endreçàs endreçàssem endreçàsseu endreçàssim endreçàssiu endreçàvem endreçàveu occ sept val v
ranger

endropir /an.dɾoˈpi/ /en.dɾoˈpi/ /en.dɾoˈpiɾ/ /ən.dɾoˈpi/ /ən.dɾuˈpi/ alg ant bal centr eiv endropeix endropeixa endropeixen endropeixes endropeixi endropeixin endropeixis endropeixo endropeixs endropesc endropesca endropesquen endropesques endropesqui endropesquin endropesquis endropia endropida endropides endropien endropies endropiguem endropiguera endropigueren endropigueres endropiguessen endropiguesses endropiguessin endropiguessis endropigueu endropigueva endropigueven endropigueves endropigué endropiguérem endropiguéreu endropigués endropiguéssem endropiguésseu endropiguéssim endropiguéssiu endropiguévem endropiguéveu endropim endropint endropir endropira endropiran endropirem endropiren endropires endropireu endropiria endropirien endropiries endropiriva endropiriven endropirives endropirà endropiràs endropiré endropiríem endropiríeu endropirívem endropiríveu endropisc endropisca endropisco endropiscos endropisquem endropisquen endropisques endropisqueu endropissa endropissen endropisses endropissi endropissin endropissis endropist endropit endropits endropiu endropiva endropiven endropives endropix endropixa endropixen endropixes endropixi endropixin endropixis endropixo endropixos endropí endropíem endropíets endropíeu endropírem endropíreu endropís endropíscon endropíssem endropísseu endropíssim endropíssiu endropíssom endropíssou endropívem endropíveu endropíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
atermoyer

endur-se /anˈduɾ.se/ /enˈduɾ.se/ /ən.durˈsə/ /ənˈduɾ.sə/ bal enduc enduem enduen enduent endueu enduga enduguem enduguen enduguera endugueren endugueres endugues enduguessen enduguesses enduguessin enduguessis endugueu endugui enduguin enduguis endugué enduguérem enduguéreu endugués enduguéssem enduguésseu enduguéssim enduguéssiu enduguí enduia enduien enduies enduim enduis enduit enduita enduites enduits endur enduran endurem endureu enduria endurien enduries endurà enduràs enduré enduríem enduríeu endut enduta endutes enduts enduu enduus endú endúiem endúieu endús occ val v
emporter

enemic /e.neˈmik/ n masc
ennemi

enemic final n masc
patron

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
énergie

energia renovable n fem
énergie renouvelable

enfadosament /eɱ.faˌðo.zaˈmen/ /eɱ.faˌðo.zaˈment/ /əɱ.fəˌðo.zəˈmen/ /əɱ.fəˌðo.zəˈment/ adv
ennuyeusement

enfangar /aɱ.faŋˈɡa/ /aɱ.faŋˈɡaɾ/ /eɱ.faŋˈɡa/ /eɱ.faŋˈɡaɾ/ /əɱ.fəŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfang enfanga enfangada enfangades enfangam enfangant enfangar enfangara enfangaran enfangarem enfangaren enfangares enfangareu enfangaria enfangarien enfangaries enfangarà enfangaràs enfangaré enfangaríem enfangaríeu enfangassen enfangasses enfangassin enfangassis enfangat enfangats enfangau enfangava enfangaven enfangaves enfango enfangue enfanguem enfanguen enfangues enfanguessen enfanguesses enfanguessin enfanguessis enfangueu enfangui enfanguin enfanguis enfangués enfanguéssem enfanguésseu enfanguéssim enfanguéssiu enfanguí enfangà enfangàrem enfangàreu enfangàs enfangàssem enfangàsseu enfangàssim enfangàssiu enfangàvem enfangàveu occ sept val v
embourber
Omplir de fang.
tremper
(figurat, pronominal) Ficar-se en una situació difícil de sortir-se’n.

enfastidir /eɱ.fas.tiˈði/ /eɱ.fas.tiˈðiɾ/ /əɱ.fəs.tiˈði/ enfastideix enfastideixen enfastideixes enfastideixi enfastideixin enfastideixis enfastideixo enfastidia enfastidida enfastidides enfastidien enfastidies enfastidim enfastidint enfastidir enfastidiran enfastidirem enfastidiren enfastidires enfastidireu enfastidiria enfastidirien enfastidiries enfastidirà enfastidiràs enfastidiré enfastidiríem enfastidiríeu enfastidissen enfastidisses enfastidissin enfastidissis enfastidit enfastidits enfastidiu enfastidí enfastidíem enfastidíeu enfastidírem enfastidíreu enfastidís enfastidíssem enfastidísseu enfastidíssim enfastidíssiu sept v
ennuyer

enfereir-se /eɱ.fe.ɾeˈiɾ.se/ /əɱ.fə.ɾə.irˈsə/ /əɱ.fə.ɾəˈir.sə/ /əɱ.fə.ɾəˈiɾ.sə/ alg bal eiv enfereeix enfereeixen enfereeixes enfereeixi enfereeixin enfereeixis enfereeixo enfereeixs enfereesc enfereesca enfereesquen enfereesques enfereesqui enfereesquin enfereesquis enfereint enfereir enfereiran enfereirem enfereireu enfereiria enfereirien enfereiries enfereirà enfereiràs enfereiré enfereiríem enfereiríeu enfereí enfereíem enfereíeu enfereírem enfereíreu enfereís enfereíssem enfereísseu enfereíssim enfereíssiu enfereïa enfereïda enfereïdes enfereïen enfereïes enfereïguem enfereïgueu enfereïm enfereïra enfereïren enfereïres enfereïsc enfereïsca enfereïsquen enfereïsques enfereïssen enfereïsses enfereïssin enfereïssis enfereït enfereïts enfereïu enfereïx enfereïxen enfereïxes enfereïxo mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
féroce

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ alg ant bal cent eiv enfil enfila enfilada enfilades enfilaia enfilaien enfilaies enfilam enfilant enfilar enfilara enfilaran enfilarem enfilaren enfilares enfilareu enfilaria enfilarien enfilaries enfilariva enfilariven enfilarives enfilarà enfilaràs enfilaré enfilaríem enfilaríeu enfilarívem enfilaríveu enfilassen enfilasses enfilassin enfilassis enfilat enfilats enfilau enfilava enfilaven enfilaves enfilavi enfilavo enfile enfileguem enfileguessa enfileguessen enfileguesses enfilegueu enfilegués enfileguéssom enfileguéssou enfilem enfilen enfiles enfilessa enfilessen enfilesses enfilessi enfilessin enfilessis enfileu enfili enfilin enfilis enfilo enfilos enfils enfilà enfilàiem enfilàieu enfilàrem enfilàreu enfilàs enfilàssem enfilàsseu enfilàssim enfilàssiu enfilàvem enfilàvets enfilàveu enfilàvom enfilés enfiléssem enfilésseu enfiléssim enfiléssiu enfilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
enfiler
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
Unir coses passant un fil pel seu interior.
prendre
Emprendre un camí, iniciar una marxa.

enfilar-se a la paret v
monter au mur

enfit /aɱˈfit/ /eɱˈfit/ /əɱˈfit/ n masc
indigestion

enfocament comunicatiu n masc
approche communicative

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enfoc enfoca enfocada enfocades enfocam enfocant enfocar enfocara enfocaran enfocarem enfocaren enfocares enfocareu enfocaria enfocarien enfocaries enfocarà enfocaràs enfocaré enfocaríem enfocaríeu enfocassen enfocasses enfocassin enfocassis enfocat enfocats enfocau enfocava enfocaven enfocaves enfoco enfocà enfocàrem enfocàreu enfocàs enfocàssem enfocàsseu enfocàssim enfocàssiu enfocàvem enfocàveu enfoque enfoquem enfoquen enfoques enfoquessen enfoquesses enfoquessin enfoquessis enfoqueu enfoqui enfoquin enfoquis enfoqués enfoquéssem enfoquésseu enfoquéssim enfoquéssiu enfoquí occ sept val v
mettre au point
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfons enfonsa enfonsada enfonsades enfonsam enfonsant enfonsar enfonsara enfonsaran enfonsarem enfonsaren enfonsares enfonsareu enfonsaria enfonsarien enfonsaries enfonsarà enfonsaràs enfonsaré enfonsaríem enfonsaríeu enfonsassen enfonsasses enfonsassin enfonsassis enfonsat enfonsats enfonsau enfonsava enfonsaven enfonsaves enfonse enfonsem enfonsen enfonses enfonsessen enfonsesses enfonsessin enfonsessis enfonseu enfonsi enfonsin enfonsis enfonso enfonsà enfonsàrem enfonsàreu enfonsàs enfonsàssem enfonsàsseu enfonsàssim enfonsàssiu enfonsàvem enfonsàveu enfonsés enfonséssem enfonsésseu enfonséssim enfonséssiu enfonsí occ sept val v
effondrer
Posar, fer anar, al fons.
(rugbi) Cometre una falta, els jugadors de la primera línia d'un equip, consistent a fer caure una melé ordenada, una melé espontània o un mol per haver-se ajupit fins a perdre l'equilibri, intencionadament o empesos pels jugadors de la segona i la tercera línia.

enfora /eɱˈfɔ.ɾa/ /eɱˈfɔ.ɾɔ/ /əɱˈfɔ.ɾə/ adv
au-dehors

enfornar /aɱ.forˈna/ /eɱ.forˈna/ /eɱ.foɾˈna/ /eɱ.foɾˈnaɾ/ /əɱ.foɾˈna/ /əɱ.furˈna/ alg ant bal cent eiv enforn enforna enfornada enfornades enfornaia enfornaien enfornaies enfornam enfornant enfornar enfornara enfornaran enfornarem enfornaren enfornares enfornareu enfornaria enfornarien enfornaries enfornariva enfornariven enfornarives enfornarà enfornaràs enfornaré enfornaríem enfornaríeu enfornarívem enfornaríveu enfornassen enfornasses enfornassin enfornassis enfornat enfornats enfornau enfornava enfornaven enfornaves enfornavi enfornavo enforne enforneguem enforneguessa enforneguessen enforneguesses enfornegueu enfornegués enforneguéssom enforneguéssou enfornem enfornen enfornes enfornessa enfornessen enfornesses enfornessi enfornessin enfornessis enforneu enforni enfornin enfornis enforno enfornos enforns enfornà enfornàiem enfornàieu enfornàrem enfornàreu enfornàs enfornàssem enfornàsseu enfornàssim enfornàssiu enfornàvem enfornàvets enfornàveu enfornàvom enfornés enfornéssem enfornésseu enfornéssim enfornéssiu enforní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cuisson

enfrontament /eɱ.fɾon.taˈmen/ /eɱ.fɾon.taˈment/ /əɱ.fɾon.təˈment/ /əɱ.fɾun.təˈmen/ n masc
affrontement

enfrontar /aɱ.fɾonˈta/ /aɱ.fɾonˈtaɾ/ /eɱ.fɾonˈta/ /eɱ.fɾonˈtaɾ/ /əɱ.fɾonˈta/ /əɱ.fɾunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfront enfronta enfrontada enfrontades enfrontam enfrontant enfrontar enfrontara enfrontaran enfrontarem enfrontaren enfrontares enfrontareu enfrontaria enfrontarien enfrontaries enfrontarà enfrontaràs enfrontaré enfrontaríem enfrontaríeu enfrontassen enfrontasses enfrontassin enfrontassis enfrontat enfrontats enfrontau enfrontava enfrontaven enfrontaves enfronte enfrontem enfronten enfrontes enfrontessen enfrontesses enfrontessin enfrontessis enfronteu enfronti enfrontin enfrontis enfronto enfrontà enfrontàrem enfrontàreu enfrontàs enfrontàssem enfrontàsseu enfrontàssim enfrontàssiu enfrontàvem enfrontàveu enfrontés enfrontéssem enfrontésseu enfrontéssim enfrontéssiu enfrontí occ sept val v
affronter

engabiar /aŋ.ɡa.βiˈa/ /aŋ.ɡa.βiˈaɾ/ /eŋ.ɡa.biˈaɾ/ /eŋ.ɡa.βiˈa/ /əŋ.ɡə.βiˈa/ alg bal eiv engabia engabiada engabiades engabiam engabiant engabiar engabiara engabiaran engabiarem engabiaren engabiares engabiareu engabiaria engabiarien engabiaries engabiarà engabiaràs engabiaré engabiaríem engabiaríeu engabiassen engabiasses engabiassin engabiassis engabiat engabiats engabiau engabiava engabiaven engabiaves engabie engabiem engabien engabies engabiessen engabiesses engabiessin engabiessis engabieu engabii engabio engabià engabiàrem engabiàreu engabiàs engabiàssem engabiàsseu engabiàssim engabiàssiu engabiàvem engabiàveu engabiés engabiéssem engabiésseu engabiéssim engabiéssiu engabií engabiï engabiïn engabiïs nota 1 occ sept v.cent val v
encager

engalipador /eŋ.ga.li.paˈðo/ /eŋ.ga.li.paˈðoɾ/ /əŋ.gə.ɫi.pəˈðo/ adj masc
dupeur

engalipar /aŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpaɾ/ /əŋ.ɡə.ɫiˈpa/ engalipa engalipada engalipades engalipant engalipar engaliparan engaliparem engaliparen engalipares engalipareu engaliparia engaliparien engaliparies engaliparà engaliparàs engaliparé engaliparíem engaliparíeu engalipat engalipats engalipava engalipaven engalipaves engalipe engalipem engalipen engalipes engalipessen engalipesses engalipessin engalipessis engalipeu engalipi engalipin engalipis engalipo engalipà engalipàrem engalipàreu engalipàvem engalipàveu engalipés engalipéssem engalipésseu engalipéssim engalipéssiu engalipí occ sept v
embobiner

enganxada /aŋ.gaɲˈt͡ʃa.ðɛ/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa.ða/ /əŋ.ɡəɲˈʃa.ðə/ n fem
accrochage

enganxador /eŋ.ɡaɲ.t͡ʃaˈðo/ /eŋ.ɡaɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /əŋ.ɡəɲ.ʃəˈðo/ adj masc
embaucheur
Que enganxa.

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ alg ant bal cent eiv enganx enganxa enganxada enganxades enganxaia enganxaien enganxaies enganxam enganxant enganxar enganxara enganxaran enganxarem enganxaren enganxares enganxareu enganxaria enganxarien enganxaries enganxariva enganxariven enganxarives enganxarà enganxaràs enganxaré enganxaríem enganxaríeu enganxarívem enganxaríveu enganxassen enganxasses enganxassin enganxassis enganxat enganxats enganxau enganxava enganxaven enganxaves enganxavi enganxavo enganxe enganxeguem enganxeguessa enganxeguessen enganxeguesses enganxegueu enganxegués enganxeguéssom enganxeguéssou enganxem enganxen enganxes enganxessa enganxessen enganxesses enganxessi enganxessin enganxessis enganxeu enganxi enganxin enganxis enganxo enganxos enganxs enganxà enganxàiem enganxàieu enganxàrem enganxàreu enganxàs enganxàssem enganxàsseu enganxàssim enganxàssiu enganxàvem enganxàvets enganxàveu enganxàvom enganxés enganxéssem enganxésseu enganxéssim enganxéssiu enganxí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
accrocher entortiller
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.
embaucher
Atreure a algú a que assenti plaça de soldat donant-li diners.
coller
Agafar, apegar.
entortiller
(pronominal) Agafar-se, topar una cosa amb una altra que la deté o l'embulla.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
tromperie

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engany enganya enganyada enganyades enganyam enganyant enganyar enganyara enganyaran enganyarem enganyaren enganyares enganyareu enganyaria enganyarien enganyaries enganyarà enganyaràs enganyaré enganyaríem enganyaríeu enganyassen enganyasses enganyassin enganyassis enganyat enganyats enganyau enganyava enganyaven enganyaves enganye enganyem enganyen enganyes enganyessen enganyesses enganyessin enganyessis enganyeu enganyi enganyin enganyis enganyo enganyà enganyàrem enganyàreu enganyàs enganyàssem enganyàsseu enganyàssim enganyàssiu enganyàvem enganyàveu enganyés enganyéssem enganyésseu enganyéssim enganyéssiu enganyí occ sept val v
tromper

enganyosament /aŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈment/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈmen/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈment/ adv
trompeusement

engarjolar /aŋ.ɡaɾ.d͡ʒoˈɫa/ /eŋ.ɡar.d͡ʒoˈɫa/ /eŋ.ɡaɾ.d͡ʒoˈɫa/ /eŋ.ɡaɾ.d͡ʒoˈɫaɾ/ /əŋ.ɡər.ʒuˈɫa/ /əŋ.ɡəɾ.ʒoˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. engarjola engarjolada engarjolades engarjolant engarjolar engarjolara engarjolaran engarjolarem engarjolaren engarjolares engarjolareu engarjolaria engarjolarien engarjolaries engarjolarà engarjolaràs engarjolaré engarjolaríem engarjolaríeu engarjolassen engarjolasses engarjolat engarjolats engarjolava engarjolaven engarjolaves engarjole engarjolem engarjolen engarjoles engarjolessen engarjolesses engarjolessin engarjolessis engarjoleu engarjoli engarjolin engarjolis engarjolo engarjolà engarjolàrem engarjolàreu engarjolàssem engarjolàsseu engarjolàvem engarjolàveu engarjolés engarjoléssem engarjolésseu engarjoléssim engarjoléssiu engarjolí occ sept val val (1) v
coffrer

engatar /aŋ.ɡaˈta/ /eŋ.ɡaˈta/ /eŋ.ɡaˈtaɾ/ /əŋ.ɡəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engat engata engatada engatades engatam engatant engatar engatara engataran engatarem engataren engatares engatareu engataria engatarien engataries engatarà engataràs engataré engataríem engataríeu engatassen engatasses engatassin engatassis engatat engatats engatau engatava engataven engataves engate engatem engaten engates engatessen engatesses engatessin engatessis engateu engati engatin engatis engato engatà engatàrem engatàreu engatàs engatàssem engatàsseu engatàssim engatàssiu engatàvem engatàveu engatés engatéssem engatésseu engatéssim engatéssiu engatí occ sept val v
saouler

engatjar /eŋ.ɡaˈd͡ʒa/ /eŋ.ɡaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ɡəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engatge engatgem engatgen engatges engatgessen engatgesses engatgessin engatgessis engatgeu engatgi engatgin engatgis engatgés engatgéssem engatgésseu engatgéssim engatgéssiu engatgí engatj engatja engatjada engatjades engatjam engatjant engatjar engatjara engatjaran engatjarem engatjaren engatjares engatjareu engatjaria engatjarien engatjaries engatjarà engatjaràs engatjaré engatjaríem engatjaríeu engatjassen engatjasses engatjassin engatjassis engatjat engatjats engatjau engatjava engatjaven engatjaves engatjo engatjà engatjàrem engatjàreu engatjàs engatjàssem engatjàsseu engatjàssim engatjàssiu engatjàvem engatjàveu occ sept val v
engager

engegar /aɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣaɾ/ /əɲ.ʒəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engeg engega engegada engegades engegam engegant engegar engegara engegaran engegarem engegaren engegares engegareu engegaria engegarien engegaries engegarà engegaràs engegaré engegaríem engegaríeu engegassen engegasses engegassin engegassis engegat engegats engegau engegava engegaven engegaves engego engegue engeguem engeguen engegues engeguessen engeguesses engeguessin engeguessis engegueu engegui engeguin engeguis engegués engeguéssem engeguésseu engeguéssim engeguéssiu engeguí engegà engegàrem engegàreu engegàs engegàssem engegàsseu engegàssim engegàssiu engegàvem engegàveu occ sept val v
lancer
Posar en marxa, iniciar el funcionament.
renvoyer
Desfer-se de la presència d'algú, sense consideracions, insultant.

engegar a passeig v
envoyer promener

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ alg ant bal cent eiv engendr engendra engendrada engendrades engendraia engendraien engendraies engendram engendrant engendrar engendrara engendraran engendrarem engendraren engendrares engendrareu engendraria engendrarien engendraries engendrariva engendrariven engendrarives engendrarà engendraràs engendraré engendraríem engendraríeu engendrarívem engendraríveu engendrassen engendrasses engendrassin engendrassis engendrat engendrats engendrau engendrava engendraven engendraves engendravi engendravo engendre engendreguem engendreguessa engendreguessen engendreguesses engendregueu engendregués engendreguéssom engendreguéssou engendrem engendren engendres engendressa engendressen engendresses engendressi engendressin engendressis engendreu engendri engendrin engendris engendro engendros engendrs engendrà engendràiem engendràieu engendràrem engendràreu engendràs engendràssem engendràsseu engendràssim engendràssiu engendràvem engendràvets engendràveu engendràvom engendrés engendréssem engendrésseu engendréssim engendréssiu engendrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
engendrer

enginy /anˈd͡ʒiɲ/ /eɲˈd͡ʒiɲ/ /əɲˈʒiɲ/ n masc
esprit

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
ingénieur

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
ingénierie

enginyosament /eɲ.d͡ʒiˌɲo.zaˈmen/ /eɲ.d͡ʒiˌɲo.zaˈment/ /əɲ.ʒiˌɲo.zəˈmen/ /əɲ.ʒiˌɲo.zəˈment/ adv
ingénieusement

engolir /aŋ.ɡoˈɫi/ /aŋ.ɡuˈɫiɾ/ /eŋ.ɡoˈɫi/ /eŋ.ɡoˈɫiɾ/ /eŋ.ɡuˈɫi/ /əŋ.ɡoˈɫi/ /əŋ.ɡuˈɫi/ alg bal eiv engoleix engoleixen engoleixes engoleixi engoleixin engoleixis engoleixo engoleixs engolesc engolesca engolesquen engolesques engolesqui engolesquin engolesquis engolia engolida engolides engolien engolies engoliguem engoligueu engolim engolint engolir engolira engoliran engolirem engoliren engolires engolireu engoliria engolirien engoliries engolirà engoliràs engoliré engoliríem engoliríeu engolisc engolisca engolisquen engolisques engolissen engolisses engolissin engolissis engolit engolits engoliu engolix engolixen engolixes engolixo engolí engolíem engolíeu engolírem engolíreu engolís engolíssem engolísseu engolíssim engolíssiu engul engula engulen engules enguls mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
avaler
Passar alguna cosa per la gola.
Menjar atropelladament i sense mastegar.

engranatge /eŋ.ɡɾaˈna.d͡ʒe/ /əŋ.ɡɾəˈna.d͡ʒə/ n masc
engrenage
Sistema de peces dentades que engranen de forma que transmeten el moviment.

engrescar /aŋ.ɡɾesˈka/ /aŋ.ɡɾesˈkaɾ/ /eŋ.ɡɾesˈka/ /eŋ.ɡɾesˈkaɾ/ /əŋ.ɡɾəsˈka/ alg ant bal cent eiv engresc engresca engrescada engrescades engrescaia engrescaien engrescaies engrescam engrescant engrescar engrescara engrescaran engrescarem engrescaren engrescares engrescareu engrescaria engrescarien engrescaries engrescariva engrescariven engrescarives engrescarà engrescaràs engrescaré engrescaríem engrescaríeu engrescarívem engrescaríveu engrescassen engrescasses engrescassin engrescassis engrescat engrescats engrescau engrescava engrescaven engrescaves engrescavi engrescavo engresco engrescos engrescà engrescàiem engrescàieu engrescàrem engrescàreu engrescàs engrescàssem engrescàsseu engrescàssim engrescàssiu engrescàvem engrescàvets engrescàveu engrescàvom engresque engresqueguem engresqueguessa engresqueguessen engresqueguesses engresquegueu engresquegués engresqueguéssom engresqueguéssou engresquem engresquen engresques engresquessa engresquessen engresquesses engresquessi engresquessin engresquessis engresqueu engresqui engresquin engresquis engresqués engresquéssem engresquésseu engresquéssim engresquéssiu engresquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
embourber
Desvetllar les ganes per fer una cosa.
Ficar-se amb gran atenció en un assumpte.
embourber se mettre en colère
Sentir l'impuls irreprimible de participar en una baralla.

engrillonar /aŋ.gɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈnaɾ/ /əŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /əŋ.ɡɾi.ʎuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) engrillon engrillona engrillonada engrillonades engrillonam engrillonant engrillonar engrillonara engrillonaran engrillonarem engrillonaren engrillonares engrillonareu engrillonaria engrillonarien engrillonaries engrillonarà engrillonaràs engrillonaré engrillonaríem engrillonaríeu engrillonassen engrillonasses engrillonassin engrillonassis engrillonat engrillonats engrillonau engrillonava engrillonaven engrillonaves engrillone engrillonem engrillonen engrillones engrillonessen engrillonesses engrillonessin engrillonessis engrilloneu engrilloni engrillonin engrillonis engrillono engrillonà engrillonàrem engrillonàreu engrillonàs engrillonàssem engrillonàsseu engrillonàssim engrillonàssiu engrillonàvem engrillonàveu engrillonés engrillonéssem engrillonésseu engrillonéssim engrillonéssiu engrilloní occ sept val v
enchainer

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
cette année

enhorabona /eˌnɔ.ɾaˈbɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.nɔ/ /əˌnɔ.ɾəˈβɔ.nə/ Interjection
felicitations
Felicitació per un bon succés.

enigma n masc
énigme

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
énigmatique

enigmàticament /e.niɡˌma.ti.kaˈmen/ /e.niɡˌma.ti.kaˈment/ /ə.niɡˌma.ti.kəˈmen/ /ə.niɡˌma.ti.kəˈment/ adv
énigmatiquement

enjondre /eɲˈd͡ʒon.dɾe/ /əɲˈʒɔn.dɾə/ adv
ailleurs

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
décollage

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enlair enlaira enlairada enlairades enlairam enlairant enlairar enlairara enlairaran enlairarem enlairaren enlairares enlairareu enlairaria enlairarien enlairaries enlairarà enlairaràs enlairaré enlairaríem enlairaríeu enlairassen enlairasses enlairassin enlairassis enlairat enlairats enlairau enlairava enlairaven enlairaves enlaire enlairem enlairen enlaires enlairessen enlairesses enlairessin enlairessis enlaireu enlairi enlairin enlairis enlairo enlairà enlairàrem enlairàreu enlairàs enlairàssem enlairàsseu enlairàssim enlairàssiu enlairàvem enlairàveu enlairés enlairéssem enlairésseu enlairéssim enlairéssiu enlairí occ sept val v
décoller

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
haut
Cap amunt respecte a terra.
en suspens
En suspens, sense resoldre.

enllaç /eɲˈʎas/ /əɲˈʎas/ n masc
hyperlien
Element en un document, generalment d'hipertext, que permet de connectar amb una part del mateix document, amb un altre document o amb una part d'un altre document.

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllace enllacem enllacen enllaces enllacessen enllacesses enllacessin enllacessis enllaceu enllaci enllacin enllacis enllacés enllacéssem enllacésseu enllacéssim enllacéssiu enllací enllaç enllaça enllaçada enllaçades enllaçam enllaçant enllaçar enllaçara enllaçaran enllaçarem enllaçaren enllaçares enllaçareu enllaçaria enllaçarien enllaçaries enllaçarà enllaçaràs enllaçaré enllaçaríem enllaçaríeu enllaçassen enllaçasses enllaçassin enllaçassis enllaçat enllaçats enllaçau enllaçava enllaçaven enllaçaves enllaço enllaçà enllaçàrem enllaçàreu enllaçàs enllaçàssem enllaçàsseu enllaçàssim enllaçàssiu enllaçàvem enllaçàveu occ sept val v
relier
Vincular amb una relació.
(informàtica) Connectar un document amb un altre.
lier
Agafar amb un llaç, especialment un animal indòmit.

enlletgir /aɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /aɲ.ʎeˈt͡ʃiɾ/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /əɲ.ʎəˈd͡ʒi/ bal enlletgeix enlletgeixen enlletgeixes enlletgeixi enlletgeixin enlletgeixis enlletgeixo enlletgesc enlletgesqui enlletgesquin enlletgesquis enlletgia enlletgida enlletgides enlletgien enlletgies enlletgiguem enlletgigueu enlletgim enlletgint enlletgir enlletgira enlletgiran enlletgirem enlletgiren enlletgires enlletgireu enlletgiria enlletgirien enlletgiries enlletgirà enlletgiràs enlletgiré enlletgiríem enlletgiríeu enlletgisc enlletgisca enlletgisquen enlletgisques enlletgissen enlletgisses enlletgissin enlletgissis enlletgit enlletgits enlletgiu enlletgix enlletgixen enlletgixes enlletgixo enlletgí enlletgíem enlletgíeu enlletgírem enlletgíreu enlletgís enlletgíssem enlletgísseu enlletgíssim enlletgíssiu n-occ occ sept val v
enlaidir

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
nulle part

enllosar /aɲ.ʎoˈza/ /eɲ.ʎoˈza/ /eɲ.ʎoˈzaɾ/ /əɲ.ʎoˈza/ /əɲ.ʎuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllosa enllosada enllosades enllosam enllosant enllosar enllosara enllosaran enllosarem enllosaren enllosares enllosareu enllosaria enllosarien enllosaries enllosarà enllosaràs enllosaré enllosaríem enllosaríeu enllosassen enllosasses enllosassin enllosassis enllosat enllosats enllosau enllosava enllosaven enllosaves enllose enllosem enllosen enlloses enllosessen enllosesses enllosessin enllosessis enlloseu enllosi enllosin enllosis enlloso enllosà enllosàrem enllosàreu enllosàs enllosàssem enllosàsseu enllosàssim enllosàssiu enllosàvem enllosàveu enllosés enlloséssem enllosésseu enlloséssim enlloséssiu enllosí enllòs occ sept val v
carreler

enllosat /eɲ.ʎoˈzat/ /əɲ.ʎoˈzat/ /əɲ.ʎuˈzat/ n masc
dallage

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ alg ant bal cent eiv enlluern enlluerna enlluernada enlluernades enlluernaia enlluernaien enlluernaies enlluernam enlluernant enlluernar enlluernara enlluernaran enlluernarem enlluernaren enlluernares enlluernareu enlluernaria enlluernarien enlluernaries enlluernariva enlluernariven enlluernarives enlluernarà enlluernaràs enlluernaré enlluernaríem enlluernaríeu enlluernarívem enlluernaríveu enlluernassen enlluernasses enlluernassin enlluernassis enlluernat enlluernats enlluernau enlluernava enlluernaven enlluernaves enlluernavi enlluernavo enlluerne enlluerneguem enlluerneguessa enlluerneguessen enlluerneguesses enlluernegueu enlluernegués enlluerneguéssom enlluerneguéssou enlluernem enlluernen enlluernes enlluernessa enlluernessen enlluernesses enlluernessi enlluernessin enlluernessis enlluerneu enlluerni enlluernin enlluernis enlluerno enlluernos enlluerns enlluernà enlluernàiem enlluernàieu enlluernàrem enlluernàreu enlluernàs enlluernàssem enlluernàsseu enlluernàssim enlluernàssiu enlluernàvem enlluernàvets enlluernàveu enlluernàvom enlluernés enlluernéssem enlluernésseu enlluernéssim enlluernéssiu enlluerní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
éblouir

enllumenar /eɲ.ʎu.meˈna/ /eɲ.ʎu.meˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enllumena enllumenada enllumenades enllumenam enllumenant enllumenar enllumenara enllumenaran enllumenarem enllumenaren enllumenares enllumenareu enllumenaria enllumenarien enllumenaries enllumenarà enllumenaràs enllumenaré enllumenaríem enllumenaríeu enllumenassen enllumenasses enllumenassin enllumenassis enllumenat enllumenats enllumenau enllumenava enllumenaven enllumenaves enllumene enllumenem enllumenen enllumenes enllumenessen enllumenesses enllumenessin enllumenessis enllumeneu enllumeni enllumenin enllumenis enllumeno enllumenà enllumenàrem enllumenàreu enllumenàs enllumenàssem enllumenàsseu enllumenàssim enllumenàssiu enllumenàvem enllumenàveu enllumenés enllumenéssem enllumenésseu enllumenéssim enllumenéssiu enllumení enllumèn occ sept val v
éclairer
Una font de llum, fer claror il·luminant un lloc o algú.
illuminer
Instal·lar un o diversos llums per a il·luminar un lloc.

enllà /eɲˈʎa/ /əɲˈʎa/ adv
au-delà
D'ací allà, cap allà.

enmig de preposition
au milieu de

ennegrir /an.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾiɾ/ /ən.nəˈɣɾi/ alg ant bal centr eiv ennegreix ennegreixa ennegreixen ennegreixes ennegreixi ennegreixin ennegreixis ennegreixo ennegreixs ennegresc ennegresca ennegresquen ennegresques ennegresqui ennegresquin ennegresquis ennegria ennegrida ennegrides ennegrien ennegries ennegriguem ennegriguera ennegrigueren ennegrigueres ennegriguessen ennegriguesses ennegriguessin ennegriguessis ennegrigueu ennegrigueva ennegrigueven ennegrigueves ennegrigué ennegriguérem ennegriguéreu ennegrigués ennegriguéssem ennegriguésseu ennegriguéssim ennegriguéssiu ennegriguévem ennegriguéveu ennegrim ennegrint ennegrir ennegrira ennegriran ennegrirem ennegriren ennegrires ennegrireu ennegriria ennegririen ennegriries ennegririva ennegririven ennegririves ennegrirà ennegriràs ennegriré ennegriríem ennegriríeu ennegrirívem ennegriríveu ennegrisc ennegrisca ennegrisco ennegriscos ennegrisquem ennegrisquen ennegrisques ennegrisqueu ennegrissa ennegrissen ennegrisses ennegrissi ennegrissin ennegrissis ennegrist ennegrit ennegrits ennegriu ennegriva ennegriven ennegrives ennegrix ennegrixa ennegrixen ennegrixes ennegrixi ennegrixin ennegrixis ennegrixo ennegrixos ennegrí ennegríem ennegríets ennegríeu ennegrírem ennegríreu ennegrís ennegríscon ennegríssem ennegrísseu ennegríssim ennegríssiu ennegríssom ennegríssou ennegrívem ennegríveu ennegríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
noircir

ennoblir /en.nobˈbɫi/ /en.noˈbɫiɾ/ /en.noˈβɫi/ /ən.nobˈbɫi/ /ən.nubˈbɫi/ /ən.nuˈβɫi/ bal ennobleix ennobleixen ennobleixes ennobleixi ennobleixin ennobleixis ennobleixo ennoblesc ennoblesqui ennoblesquin ennoblesquis ennoblia ennoblida ennoblides ennoblien ennoblies ennobliguem ennobligueu ennoblim ennoblint ennoblir ennoblira ennobliran ennoblirem ennobliren ennoblires ennoblireu ennobliria ennoblirien ennobliries ennoblirà ennobliràs ennobliré ennobliríem ennobliríeu ennoblisc ennoblisca ennoblisquen ennoblisques ennoblissen ennoblisses ennoblissin ennoblissis ennoblit ennoblits ennobliu ennoblix ennoblixen ennoblixes ennoblixo ennoblí ennoblíem ennoblíeu ennoblírem ennoblíreu ennoblís ennoblíssem ennoblísseu ennoblíssim ennoblíssiu n-occ occ sept val v
ennoblir

ennuegar /an.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣaɾ/ /ən.nu.əˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ennueg ennuega ennuegada ennuegades ennuegam ennuegant ennuegar ennuegara ennuegaran ennuegarem ennuegaren ennuegares ennuegareu ennuegaria ennuegarien ennuegaries ennuegarà ennuegaràs ennuegaré ennuegaríem ennuegaríeu ennuegassen ennuegasses ennuegassin ennuegassis ennuegat ennuegats ennuegau ennuegava ennuegaven ennuegaves ennuego ennuegue ennueguem ennueguen ennuegues ennueguessen ennueguesses ennueguessin ennueguessis ennuegueu ennuegui ennueguin ennueguis ennuegués ennueguéssem ennueguésseu ennueguéssim ennueguéssiu ennueguí ennuegà ennuegàrem ennuegàreu ennuegàs ennuegàssem ennuegàsseu ennuegàssim ennuegàssiu ennuegàvem ennuegàveu occ sept val v
étouffer

ennuvolar /an.nu.βoˈɫa/ /en.nu.voˈɫaɾ/ /en.nu.βoˈɫa/ /ən.nu.voˈɫa/ /ən.nu.vuˈɫa/ /ən.nu.βuˈɫa/ v
ennuager
(pronominal, impersonal) Formar-se tot de núvols al cel.

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
énorme

enormement /eˌnor.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈment/ /əˌnor.məˈmen/ /əˌnoɾ.məˈment/ adv
énormément

enormitat /e.noɾ.miˈtat/ /ə.noɾ.miˈtat/ /ə.nur.miˈtat/ n fem
énormité

enoturisme n masc
vin tourisme

enquadernació /eŋ.kwa.ðeɾ.na.siˈo/ /əŋ.kwə.ðər.nə.siˈo/ n fem
reliure

enquadernar /eŋ.kwa.ðerˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈnaɾ/ /əŋ.kwə.ðərˈna/ alg ant bal cent eiv enquadern enquaderna enquadernada enquadernades enquadernaia enquadernaien enquadernaies enquadernam enquadernant enquadernar enquadernara enquadernaran enquadernarem enquadernaren enquadernares enquadernareu enquadernaria enquadernarien enquadernaries enquadernariva enquadernariven enquadernarives enquadernarà enquadernaràs enquadernaré enquadernaríem enquadernaríeu enquadernarívem enquadernaríveu enquadernassen enquadernasses enquadernassin enquadernassis enquadernat enquadernats enquadernau enquadernava enquadernaven enquadernaves enquadernavi enquadernavo enquaderne enquaderneguem enquaderneguessa enquaderneguessen enquaderneguesses enquadernegueu enquadernegués enquaderneguéssom enquaderneguéssou enquadernem enquadernen enquadernes enquadernessa enquadernessen enquadernesses enquadernessi enquadernessin enquadernessis enquaderneu enquaderni enquadernin enquadernis enquaderno enquadernos enquaderns enquadernà enquadernàiem enquadernàieu enquadernàrem enquadernàreu enquadernàs enquadernàssem enquadernàsseu enquadernàssim enquadernàssiu enquadernàvem enquadernàvets enquadernàveu enquadernàvom enquadernés enquadernéssem enquadernésseu enquadernéssim enquadernéssiu enquaderní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
relier

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
enquête

enrabiar /an.ra.βiˈa/ /en.ra.biˈaɾ/ /en.ra.βiˈa/ /ən.rə.βiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enrabia enrabiada enrabiades enrabiam enrabiant enrabiar enrabiara enrabiaran enrabiarem enrabiaren enrabiares enrabiareu enrabiaria enrabiarien enrabiaries enrabiarà enrabiaràs enrabiaré enrabiaríem enrabiaríeu enrabiassen enrabiasses enrabiassin enrabiassis enrabiat enrabiats enrabiau enrabiava enrabiaven enrabiaves enrabie enrabiem enrabien enrabies enrabiessen enrabiesses enrabiessin enrabiessis enrabieu enrabii enrabio enrabià enrabiàrem enrabiàreu enrabiàs enrabiàssem enrabiàsseu enrabiàssim enrabiàssiu enrabiàvem enrabiàveu enrabiés enrabiéssem enrabiésseu enrabiéssim enrabiéssiu enrabií enrabiï enrabiïn enrabiïs occ sept val v
enrager

enraonadament /en.ra.oˌna.ðaˈmen/ /en.ra.oˌna.ðaˈment/ /ən.rə.oˌna.ðəˈment/ /ən.rə.uˌna.ðəˈmen/ adv
raisonnablement

enraonar /an.ra.oˈna/ /en.ra.oˈna/ /en.ra.oˈnaɾ/ /ən.rə.oˈna/ /ən.rə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enraon enraona enraonada enraonades enraonam enraonant enraonar enraonara enraonaran enraonarem enraonaren enraonares enraonareu enraonaria enraonarien enraonaries enraonarà enraonaràs enraonaré enraonaríem enraonaríeu enraonassen enraonasses enraonassin enraonassis enraonat enraonats enraonau enraonava enraonaven enraonaves enraone enraonem enraonen enraones enraonessen enraonesses enraonessin enraonessis enraoneu enraoni enraonin enraonis enraono enraonà enraonàrem enraonàreu enraonàs enraonàssem enraonàsseu enraonàssim enraonàssiu enraonàvem enraonàveu enraonés enraonéssem enraonésseu enraonéssim enraonéssiu enraoní occ sept val v
causer
(transitiu) Discutir en una conversa per examinar les raons.

enrarir /en.raˈɾi/ /en.raˈɾiɾ/ /ən.rəˈɾi/ alg ant bal centr eiv enrareix enrareixa enrareixen enrareixes enrareixi enrareixin enrareixis enrareixo enrareixs enraresc enraresca enraresquen enraresques enraresqui enraresquin enraresquis enraria enrarida enrarides enrarien enraries enrariguem enrariguera enrarigueren enrarigueres enrariguessen enrariguesses enrariguessin enrariguessis enrarigueu enrarigueva enrarigueven enrarigueves enrarigué enrariguérem enrariguéreu enrarigués enrariguéssem enrariguésseu enrariguéssim enrariguéssiu enrariguévem enrariguéveu enrarim enrarint enrarir enrarira enrariran enrarirem enrariren enrarires enrarireu enrariria enraririen enrariries enraririva enraririven enraririves enrarirà enrariràs enrariré enrariríem enrariríeu enrarirívem enrariríveu enrarisc enrarisca enrarisco enrariscos enrarisquem enrarisquen enrarisques enrarisqueu enrarissa enrarissen enrarisses enrarissi enrarissin enrarissis enrarist enrarit enrarits enrariu enrariva enrariven enrarives enrarix enrarixa enrarixen enrarixes enrarixi enrarixin enrarixis enrarixo enrarixos enrarí enraríem enraríets enraríeu enrarírem enraríreu enrarís enraríscon enraríssem enrarísseu enraríssim enraríssiu enraríssom enraríssou enrarívem enraríveu enraríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
raréfier

enrastellar /an.ras.teˈʎa/ /en.ras.teˈʎa/ /en.ras.teˈʎaɾ/ /ən.rəs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv enrastell enrastella enrastellada enrastellades enrastellaia enrastellaien enrastellaies enrastellam enrastellant enrastellar enrastellara enrastellaran enrastellarem enrastellaren enrastellares enrastellareu enrastellaria enrastellarien enrastellaries enrastellariva enrastellariven enrastellarives enrastellarà enrastellaràs enrastellaré enrastellaríem enrastellaríeu enrastellarívem enrastellaríveu enrastellassen enrastellasses enrastellassin enrastellassis enrastellat enrastellats enrastellau enrastellava enrastellaven enrastellaves enrastellavi enrastellavo enrastelle enrastelleguem enrastelleguessa enrastelleguessen enrastelleguesses enrastellegueu enrastellegués enrastelleguéssom enrastelleguéssou enrastellem enrastellen enrastelles enrastellessa enrastellessen enrastellesses enrastellessi enrastellessin enrastellessis enrastelleu enrastelli enrastellin enrastellis enrastello enrastellos enrastells enrastellà enrastellàiem enrastellàieu enrastellàrem enrastellàreu enrastellàs enrastellàssem enrastellàsseu enrastellàssim enrastellàssiu enrastellàvem enrastellàvets enrastellàveu enrastellàvom enrastellés enrastelléssem enrastellésseu enrastelléssim enrastelléssiu enrastellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
cratisser

enregistrar /en.re.d͡ʒisˈtɾa/ /en.re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /en.re.ʒisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enregistr enregistra enregistrada enregistrades enregistram enregistrant enregistrar enregistrara enregistraran enregistrarem enregistraren enregistrares enregistrareu enregistraria enregistrarien enregistraries enregistrarà enregistraràs enregistraré enregistraríem enregistraríeu enregistrassen enregistrasses enregistrassin enregistrassis enregistrat enregistrats enregistrau enregistrava enregistraven enregistraves enregistre enregistrem enregistren enregistres enregistressen enregistresses enregistressin enregistressis enregistreu enregistri enregistrin enregistris enregistro enregistrà enregistràrem enregistràreu enregistràs enregistràssem enregistràsseu enregistràssim enregistràssiu enregistràvem enregistràveu enregistrés enregistréssem enregistrésseu enregistréssim enregistréssiu enregistrí occ sept val v
enregistrer
Obtenir i emmagatzemar informació de dades o audiovisual amb un aparell.

enrenou /en.reˈnɔw/ n masc
remue-ménage
Soroll causat per un desordre.

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
derrière

enriostar /en.ri.osˈta/ /en.ri.osˈtaɾ/ /ən.ri.osˈta/ /ən.ri.usˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. enriosta enriostada enriostades enriostant enriostar enriostara enriostaran enriostarem enriostaren enriostares enriostareu enriostaria enriostarien enriostaries enriostarà enriostaràs enriostaré enriostaríem enriostaríeu enriostassen enriostasses enriostat enriostats enriostava enriostaven enriostaves enrioste enriostem enriosten enriostes enriostessen enriostesses enriostessin enriostessis enriosteu enriosti enriostin enriostis enriosto enriostà enriostàrem enriostàreu enriostàssem enriostàsseu enriostàvem enriostàveu enriostés enriostéssem enriostésseu enriostéssim enriostéssiu enriostí occ sept val val (1) v
entretoiser

enriquiment del currículum n masc
enrichissement du curriculum

enrocador /en.ro.kaˈðo/ /en.ro.kaˈðoɾ/ /ən.ro.kəˈðo/ /ən.ru.kəˈðo/ n masc
crenilabre ocelé

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
roquer
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

enrogallament /en.ro.ɣa.ʎaˈmen/ /en.ro.ɣa.ʎaˈment/ /ən.ro.ɣə.ʎəˈment/ /ən.ru.ɣə.ʎəˈmen/ n masc
enrouement

enroscar /en.rosˈka/ /en.rosˈkaɾ/ /ən.rosˈka/ /ən.rusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enrosc enrosca enroscada enroscades enroscam enroscant enroscar enroscara enroscaran enroscarem enroscaren enroscares enroscareu enroscaria enroscarien enroscaries enroscarà enroscaràs enroscaré enroscaríem enroscaríeu enroscassen enroscasses enroscassin enroscassis enroscat enroscats enroscau enroscava enroscaven enroscaves enrosco enroscà enroscàrem enroscàreu enroscàs enroscàssem enroscàsseu enroscàssim enroscàssiu enroscàvem enroscàveu enrosque enrosquem enrosquen enrosques enrosquessen enrosquesses enrosquessin enrosquessis enrosqueu enrosqui enrosquin enrosquis enrosqués enrosquéssem enrosquésseu enrosquéssim enrosquéssiu enrosquí occ sept val v
enrouler

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
entité
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ pronoun
nous
Substitució en verbs reflexius de la primera persona del plural (nosaltres). Emprat anteposat al verb, si va darrere del verb adopta la forma nos.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ alg ant bal cent eiv ensabon ensabona ensabonada ensabonades ensabonaia ensabonaien ensabonaies ensabonam ensabonant ensabonar ensabonara ensabonaran ensabonarem ensabonaren ensabonares ensabonareu ensabonaria ensabonarien ensabonaries ensabonariva ensabonariven ensabonarives ensabonarà ensabonaràs ensabonaré ensabonaríem ensabonaríeu ensabonarívem ensabonaríveu ensabonassen ensabonasses ensabonassin ensabonassis ensabonat ensabonats ensabonau ensabonava ensabonaven ensabonaves ensabonavi ensabonavo ensabone ensaboneguem ensaboneguessa ensaboneguessen ensaboneguesses ensabonegueu ensabonegués ensaboneguéssom ensaboneguéssou ensabonem ensabonen ensabones ensabonessa ensabonessen ensabonesses ensabonessi ensabonessin ensabonessis ensaboneu ensaboni ensabonin ensabonis ensabono ensabonos ensabons ensabonà ensabonàiem ensabonàieu ensabonàrem ensabonàreu ensabonàs ensabonàssem ensabonàsseu ensabonàssim ensabonàssiu ensabonàvem ensabonàvets ensabonàveu ensabonàvom ensabonés ensabonéssem ensabonésseu ensabonéssim ensabonéssiu ensaboní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mousser

ensalada russa n fem
salade russe

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ alg ant bal cent eiv ensarron ensarrona ensarronada ensarronades ensarronaia ensarronaien ensarronaies ensarronam ensarronant ensarronar ensarronara ensarronaran ensarronarem ensarronaren ensarronares ensarronareu ensarronaria ensarronarien ensarronaries ensarronariva ensarronariven ensarronarives ensarronarà ensarronaràs ensarronaré ensarronaríem ensarronaríeu ensarronarívem ensarronaríveu ensarronassen ensarronasses ensarronassin ensarronassis ensarronat ensarronats ensarronau ensarronava ensarronaven ensarronaves ensarronavi ensarronavo ensarrone ensarroneguem ensarroneguessa ensarroneguessen ensarroneguesses ensarronegueu ensarronegués ensarroneguéssom ensarroneguéssou ensarronem ensarronen ensarrones ensarronessa ensarronessen ensarronesses ensarronessi ensarronessin ensarronessis ensarroneu ensarroni ensarronin ensarronis ensarrono ensarronos ensarrons ensarronà ensarronàiem ensarronàieu ensarronàrem ensarronàreu ensarronàs ensarronàssem ensarronàsseu ensarronàssim ensarronàssiu ensarronàvem ensarronàvets ensarronàveu ensarronàvom ensarronés ensarronéssem ensarronésseu ensarronéssim ensarronéssiu ensarroní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rouler
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensenya /enˈse.ɲa/ /ənˈsə.ɲə/ /ənˈsɛ.ɲə/ n fem
bannière

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
enseignement

ensenyament actiu n masc
enseignement actif

ensenyament artístic n masc
enseignement artistique

ensenyament assistit per ordinador n masc
enseignement assisté par ordinateur

ensenyament bilingüe n masc
enseignement bilingue

ensenyament d'idiomes n masc
enseignement des langues

ensenyament de recuperació n masc
enseignement de rattrapage

ensenyament electrònic n masc
e-enseignement

ensenyament individualitzat n masc
enseignement personnalisé

ensenyament multinivell n masc
enseignement multiniveau

ensenyament mutu n masc
enseignement mutuel

ensenyament precoç n masc
enseignement précoce

ensenyament presencial n masc
enseignement en classe

ensenyament privat n masc
enseignement privé

ensenyament programat n masc
enseignement programmé

ensenyament públic n masc
enseignement public

ensenyament semipresencial n masc
formation semi-présentielle

ensenyaments universitaris de primer cicle n masc
études de premier cycle

ensenyaments universitaris de primer i segon cicle n masc
études de premier et deuxième cycle

ensenyaments universitaris de segon cicle n masc
études de deuxième cycle

ensenyaments universitaris de tercer cicle n masc
études de troisième cycle

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enseny ensenya ensenyada ensenyades ensenyam ensenyant ensenyar ensenyara ensenyaran ensenyarem ensenyaren ensenyares ensenyareu ensenyaria ensenyarien ensenyaries ensenyarà ensenyaràs ensenyaré ensenyaríem ensenyaríeu ensenyassen ensenyasses ensenyassin ensenyassis ensenyat ensenyats ensenyau ensenyava ensenyaven ensenyaves ensenye ensenyem ensenyen ensenyes ensenyessen ensenyesses ensenyessin ensenyessis ensenyeu ensenyi ensenyin ensenyis ensenyo ensenyà ensenyàrem ensenyàreu ensenyàs ensenyàssem ensenyàsseu ensenyàssim ensenyàssiu ensenyàvem ensenyàveu ensenyés ensenyéssem ensenyésseu ensenyéssim ensenyéssiu ensenyí occ sept val v
enseigner
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.
montrer
Instruir, ensinistrar.

ensibornar /en.si.βorˈna/ /en.si.βoɾˈnaɾ/ /ən.si.βurˈna/ alg ant bal cent eiv ensiborn ensiborna ensibornada ensibornades ensibornaia ensibornaien ensibornaies ensibornam ensibornant ensibornar ensibornara ensibornaran ensibornarem ensibornaren ensibornares ensibornareu ensibornaria ensibornarien ensibornaries ensibornariva ensibornariven ensibornarives ensibornarà ensibornaràs ensibornaré ensibornaríem ensibornaríeu ensibornarívem ensibornaríveu ensibornassen ensibornasses ensibornassin ensibornassis ensibornat ensibornats ensibornau ensibornava ensibornaven ensibornaves ensibornavi ensibornavo ensiborne ensiborneguem ensiborneguessa ensiborneguessen ensiborneguesses ensibornegueu ensibornegués ensiborneguéssom ensiborneguéssou ensibornem ensibornen ensibornes ensibornessa ensibornessen ensibornesses ensibornessi ensibornessin ensibornessis ensiborneu ensiborni ensibornin ensibornis ensiborno ensibornos ensiborns ensibornà ensibornàiem ensibornàieu ensibornàrem ensibornàreu ensibornàs ensibornàssem ensibornàsseu ensibornàssim ensibornàssiu ensibornàvem ensibornàvets ensibornàveu ensibornàvom ensibornés ensibornéssem ensibornésseu ensibornéssim ensibornéssiu ensiborní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rouler

ensinistrament /en.si.nis.tɾaˈmen/ /en.si.nis.tɾaˈment/ /ən.si.nis.tɾəˈmen/ /ən.si.nis.tɾəˈment/ n masc
instruction

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensopeg ensopega ensopegada ensopegades ensopegam ensopegant ensopegar ensopegara ensopegaran ensopegarem ensopegaren ensopegares ensopegareu ensopegaria ensopegarien ensopegaries ensopegarà ensopegaràs ensopegaré ensopegaríem ensopegaríeu ensopegassen ensopegasses ensopegassin ensopegassis ensopegat ensopegats ensopegau ensopegava ensopegaven ensopegaves ensopego ensopegue ensopeguem ensopeguen ensopegues ensopeguessen ensopeguesses ensopeguessin ensopeguessis ensopegueu ensopegui ensopeguin ensopeguis ensopegués ensopeguéssem ensopeguésseu ensopeguéssim ensopeguéssiu ensopeguí ensopegà ensopegàrem ensopegàreu ensopegàs ensopegàssem ensopegàsseu ensopegàssim ensopegàssiu ensopegàvem ensopegàveu occ sept val v
trébucher

ensopiment /an.so.piˈmen/ /en.so.piˈmen/ /en.so.piˈment/ /ən.so.piˈment/ /ən.su.piˈmen/ n masc
assoupissement

ensopir /an.soˈpi/ /en.soˈpi/ /en.soˈpiɾ/ /ən.soˈpi/ /ən.suˈpi/ alg ant bal centr eiv ensopeix ensopeixa ensopeixen ensopeixes ensopeixi ensopeixin ensopeixis ensopeixo ensopeixs ensopesc ensopesca ensopesquen ensopesques ensopesqui ensopesquin ensopesquis ensopia ensopida ensopides ensopien ensopies ensopiguem ensopiguera ensopigueren ensopigueres ensopiguessen ensopiguesses ensopiguessin ensopiguessis ensopigueu ensopigueva ensopigueven ensopigueves ensopigué ensopiguérem ensopiguéreu ensopigués ensopiguéssem ensopiguésseu ensopiguéssim ensopiguéssiu ensopiguévem ensopiguéveu ensopim ensopint ensopir ensopira ensopiran ensopirem ensopiren ensopires ensopireu ensopiria ensopirien ensopiries ensopiriva ensopiriven ensopirives ensopirà ensopiràs ensopiré ensopiríem ensopiríeu ensopirívem ensopiríveu ensopisc ensopisca ensopisco ensopiscos ensopisquem ensopisquen ensopisques ensopisqueu ensopissa ensopissen ensopisses ensopissi ensopissin ensopissis ensopist ensopit ensopits ensopiu ensopiva ensopiven ensopives ensopix ensopixa ensopixen ensopixes ensopixi ensopixin ensopixis ensopixo ensopixos ensopí ensopíem ensopíets ensopíeu ensopírem ensopíreu ensopís ensopíscon ensopíssem ensopísseu ensopíssim ensopíssiu ensopíssom ensopíssou ensopívem ensopíveu ensopíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
endormer

ensordiment /en.sor.ðiˈmen/ /en.soɾ.ðiˈmen/ /en.soɾ.ðiˈment/ /ən.soɾ.ðiˈment/ /ən.sur.diˈmen/ /ən.sur.ðiˈmen/ n masc
assourdissement

ensorrar /an.soˈra/ /en.soˈra/ /en.soˈraɾ/ /ən.soˈra/ /ən.suˈra/ alg ant bal cent eiv ensorr ensorra ensorrada ensorrades ensorraia ensorraien ensorraies ensorram ensorrant ensorrar ensorrara ensorraran ensorrarem ensorraren ensorrares ensorrareu ensorraria ensorrarien ensorraries ensorrariva ensorrariven ensorrarives ensorrarà ensorraràs ensorraré ensorraríem ensorraríeu ensorrarívem ensorraríveu ensorrassen ensorrasses ensorrassin ensorrassis ensorrat ensorrats ensorrau ensorrava ensorraven ensorraves ensorravi ensorravo ensorre ensorreguem ensorreguessa ensorreguessen ensorreguesses ensorregueu ensorregués ensorreguéssom ensorreguéssou ensorrem ensorren ensorres ensorressa ensorressen ensorresses ensorressi ensorressin ensorressis ensorreu ensorri ensorrin ensorris ensorro ensorros ensorrs ensorrà ensorràiem ensorràieu ensorràrem ensorràreu ensorràs ensorràssem ensorràsseu ensorràssim ensorràssiu ensorràvem ensorràvets ensorràveu ensorràvom ensorrés ensorréssem ensorrésseu ensorréssim ensorréssiu ensorrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
s'échouer

ensostrar /an.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾaɾ/ /ən.sosˈtɾa/ /ən.susˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensostr ensostra ensostrada ensostrades ensostram ensostrant ensostrar ensostraran ensostrarem ensostraren ensostrares ensostrareu ensostraria ensostrarien ensostraries ensostrarà ensostraràs ensostraré ensostraríem ensostraríeu ensostrassen ensostrasses ensostrassin ensostrassis ensostrat ensostrats ensostrau ensostrava ensostraven ensostraves ensostre ensostrem ensostren ensostres ensostressen ensostresses ensostressin ensostressis ensostreu ensostri ensostrin ensostris ensostro ensostrà ensostràrem ensostràreu ensostràs ensostràssem ensostràsseu ensostràssim ensostràssiu ensostràvem ensostràveu ensostrés ensostréssem ensostrésseu ensostréssim ensostréssiu ensostrí occ sept v
couvrir
Construir el sostre d'un edifici.

ensota /enˈso.ta/ /ənˈso.tə/ adv
dessous

ensulsiar /en.suɫ.siˈa/ /en.suɫ.siˈaɾ/ /ən.suɫ.siˈa/ alg bal eiv ensulsia ensulsiada ensulsiades ensulsiam ensulsiant ensulsiar ensulsiara ensulsiaran ensulsiarem ensulsiaren ensulsiares ensulsiareu ensulsiaria ensulsiarien ensulsiaries ensulsiarà ensulsiaràs ensulsiaré ensulsiaríem ensulsiaríeu ensulsiassen ensulsiasses ensulsiassin ensulsiassis ensulsiat ensulsiats ensulsiau ensulsiava ensulsiaven ensulsiaves ensulsie ensulsiem ensulsien ensulsies ensulsiessen ensulsiesses ensulsiessin ensulsiessis ensulsieu ensulsii ensulsio ensulsià ensulsiàrem ensulsiàreu ensulsiàs ensulsiàssem ensulsiàsseu ensulsiàssim ensulsiàssiu ensulsiàvem ensulsiàveu ensulsiés ensulsiéssem ensulsiésseu ensulsiéssim ensulsiéssiu ensulsií ensulsiï ensulsiïn ensulsiïs nota 1 occ sept v.cent val v
détruire

ensulsir /en.suɫˈsi/ /en.suɫˈsiɾ/ /ən.suɫˈsi/ alg ant bal centr eiv ensulseix ensulseixa ensulseixen ensulseixes ensulseixi ensulseixin ensulseixis ensulseixo ensulseixs ensulsesc ensulsesca ensulsesquen ensulsesques ensulsesqui ensulsesquin ensulsesquis ensulsia ensulsida ensulsides ensulsien ensulsies ensulsiguem ensulsiguera ensulsigueren ensulsigueres ensulsiguessen ensulsiguesses ensulsiguessin ensulsiguessis ensulsigueu ensulsigueva ensulsigueven ensulsigueves ensulsigué ensulsiguérem ensulsiguéreu ensulsigués ensulsiguéssem ensulsiguésseu ensulsiguéssim ensulsiguéssiu ensulsiguévem ensulsiguéveu ensulsim ensulsint ensulsir ensulsira ensulsiran ensulsirem ensulsiren ensulsires ensulsireu ensulsiria ensulsirien ensulsiries ensulsiriva ensulsiriven ensulsirives ensulsirà ensulsiràs ensulsiré ensulsiríem ensulsiríeu ensulsirívem ensulsiríveu ensulsisc ensulsisca ensulsisco ensulsiscos ensulsisquem ensulsisquen ensulsisques ensulsisqueu ensulsissa ensulsissen ensulsisses ensulsissi ensulsissin ensulsissis ensulsist ensulsit ensulsits ensulsiu ensulsiva ensulsiven ensulsives ensulsix ensulsixa ensulsixen ensulsixes ensulsixi ensulsixin ensulsixis ensulsixo ensulsixos ensulsí ensulsíem ensulsíets ensulsíeu ensulsírem ensulsíreu ensulsís ensulsíscon ensulsíssem ensulsísseu ensulsíssim ensulsíssiu ensulsíssom ensulsíssou ensulsívem ensulsíveu ensulsíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
détruire

ensumar /an.suˈma/ /en.suˈma/ /en.suˈmaɾ/ /ən.suˈma/ alg ant bal cent eiv ensum ensuma ensumada ensumades ensumaia ensumaien ensumaies ensumam ensumant ensumar ensumara ensumaran ensumarem ensumaren ensumares ensumareu ensumaria ensumarien ensumaries ensumariva ensumariven ensumarives ensumarà ensumaràs ensumaré ensumaríem ensumaríeu ensumarívem ensumaríveu ensumassen ensumasses ensumassin ensumassis ensumat ensumats ensumau ensumava ensumaven ensumaves ensumavi ensumavo ensume ensumeguem ensumeguessa ensumeguessen ensumeguesses ensumegueu ensumegués ensumeguéssom ensumeguéssou ensumem ensumen ensumes ensumessa ensumessen ensumesses ensumessi ensumessin ensumessis ensumeu ensumi ensumin ensumis ensumo ensumos ensums ensumà ensumàiem ensumàieu ensumàrem ensumàreu ensumàs ensumàssem ensumàsseu ensumàssim ensumàssiu ensumàvem ensumàvets ensumàveu ensumàvom ensumés ensuméssem ensumésseu ensuméssim ensuméssiu ensumí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
flairer
Utilitzar l'olfacte.
Intuir o tenir sospites que hi ha alguna intenció amagada.

ensuperbir /en.su.peɾˈβiɾ/ /ən.su.peɾˈβi/ /ən.su.pəɾˈβi/ alg ant bal centr eiv ensuperbeix ensuperbeixa ensuperbeixen ensuperbeixes ensuperbeixi ensuperbeixin ensuperbeixis ensuperbeixo ensuperbeixs ensuperbesc ensuperbesca ensuperbesquen ensuperbesques ensuperbesqui ensuperbesquin ensuperbesquis ensuperbia ensuperbida ensuperbides ensuperbien ensuperbies ensuperbiguem ensuperbiguera ensuperbigueren ensuperbigueres ensuperbiguessen ensuperbiguesses ensuperbiguessin ensuperbiguessis ensuperbigueu ensuperbigueva ensuperbigueven ensuperbigueves ensuperbigué ensuperbiguérem ensuperbiguéreu ensuperbigués ensuperbiguéssem ensuperbiguésseu ensuperbiguéssim ensuperbiguéssiu ensuperbiguévem ensuperbiguéveu ensuperbim ensuperbint ensuperbir ensuperbira ensuperbiran ensuperbirem ensuperbiren ensuperbires ensuperbireu ensuperbiria ensuperbirien ensuperbiries ensuperbiriva ensuperbiriven ensuperbirives ensuperbirà ensuperbiràs ensuperbiré ensuperbiríem ensuperbiríeu ensuperbirívem ensuperbiríveu ensuperbisc ensuperbisca ensuperbisco ensuperbiscos ensuperbisquem ensuperbisquen ensuperbisques ensuperbisqueu ensuperbissa ensuperbissen ensuperbisses ensuperbissi ensuperbissin ensuperbissis ensuperbist ensuperbit ensuperbits ensuperbiu ensuperbiva ensuperbiven ensuperbives ensuperbix ensuperbixa ensuperbixen ensuperbixes ensuperbixi ensuperbixin ensuperbixis ensuperbixo ensuperbixos ensuperbí ensuperbíem ensuperbíets ensuperbíeu ensuperbírem ensuperbíreu ensuperbís ensuperbíscon ensuperbíssem ensuperbísseu ensuperbíssim ensuperbíssiu ensuperbíssom ensuperbíssou ensuperbívem ensuperbíveu ensuperbíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rendre fiers

entabanador /an.ta.βa.naˈðo/ /an.ta.βa.naˈðoɾ/ /en.ta.ba.naˈðoɾ/ /en.ta.βa.naˈðo/ /ən.tə.βə.nəˈðo/ adj masc
endormeur

entabanar /an.ta.βaˈna/ /en.ta.baˈnaɾ/ /en.ta.βaˈna/ alg ant bal cent eiv entaban entabana entabanada entabanades entabanaia entabanaien entabanaies entabanam entabanant entabanar entabanara entabanaran entabanarem entabanaren entabanares entabanareu entabanaria entabanarien entabanaries entabanariva entabanariven entabanarives entabanarà entabanaràs entabanaré entabanaríem entabanaríeu entabanarívem entabanaríveu entabanassen entabanasses entabanassin entabanassis entabanat entabanats entabanau entabanava entabanaven entabanaves entabanavi entabanavo entabane entabaneguem entabaneguessa entabaneguessen entabaneguesses entabanegueu entabanegués entabaneguéssom entabaneguéssou entabanem entabanen entabanes entabanessa entabanessen entabanesses entabanessi entabanessin entabanessis entabaneu entabani entabanin entabanis entabano entabanos entabans entabanà entabanàiem entabanàieu entabanàrem entabanàreu entabanàs entabanàssem entabanàsseu entabanàssim entabanàssiu entabanàvem entabanàvets entabanàveu entabanàvom entabanés entabanéssem entabanésseu entabanéssim entabanéssiu entabaní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empuantir
Impedir la respiració i torbar el cap una olor, fum, vapor, etc.
embobiner
Omplir el cap d'il·lusions, d'idees agradables però falses

entaforar /en.ta.foˈɾa/ /en.ta.foˈɾaɾ/ /ən.tə.foˈɾa/ /ən.tə.fuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entafor entafora entaforada entaforades entaforam entaforant entaforar entaforara entaforaran entaforarem entaforaren entaforares entaforareu entaforaria entaforarien entaforaries entaforarà entaforaràs entaforaré entaforaríem entaforaríeu entaforassen entaforasses entaforassin entaforassis entaforat entaforats entaforau entaforava entaforaven entaforaves entafore entaforem entaforen entafores entaforessen entaforesses entaforessin entaforessis entaforeu entafori entaforin entaforis entaforo entaforà entaforàrem entaforàreu entaforàs entaforàssem entaforàsseu entaforàssim entaforàssiu entaforàvem entaforàveu entaforés entaforéssem entaforésseu entaforéssim entaforéssiu entaforí occ sept val v
cacher
Posar quelcom en un forat, normalment per amagar-ho.

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entapissa entapissada entapissades entapissam entapissant entapissar entapissara entapissaran entapissarem entapissaren entapissares entapissareu entapissaria entapissarien entapissaries entapissarà entapissaràs entapissaré entapissaríem entapissaríeu entapissassen entapissasses entapissassin entapissassis entapissat entapissats entapissau entapissava entapissaven entapissaves entapisse entapissem entapissen entapisses entapissessen entapissesses entapissessin entapissessis entapisseu entapissi entapissin entapissis entapisso entapissà entapissàrem entapissàreu entapissàs entapissàssem entapissàsseu entapissàssim entapissàssiu entapissàvem entapissàveu entapissés entapisséssem entapissésseu entapisséssim entapisséssiu entapissí entapís occ sept val v
tapisser

entebeir /en.te.beˈiɾ/ /en.te.βeˈi/ /ən.tə.βəˈi/ bal entebeeix entebeeixen entebeeixes entebeeixi entebeeixin entebeeixis entebeeixo entebeesc entebeesqui entebeesquin entebeesquis entebeint entebeir entebeiran entebeirem entebeireu entebeiria entebeirien entebeiries entebeirà entebeiràs entebeiré entebeiríem entebeiríeu entebeí entebeíem entebeíeu entebeírem entebeíreu entebeís entebeíssem entebeísseu entebeíssim entebeíssiu entebeïa entebeïda entebeïdes entebeïen entebeïes entebeïguem entebeïgueu entebeïm entebeïra entebeïren entebeïres entebeïsc entebeïsca entebeïsquen entebeïsques entebeïssen entebeïsses entebeïssin entebeïssis entebeït entebeïts entebeïu entebeïx entebeïxen entebeïxes entebeïxo n-occ occ sept val v
attiédir

entendre's /enˈten.dɾes/ /ənˈten.dɾəs/ v
liaison
Tenir relacions sentimentals en privat.

entenebrar /en.te.neˈbɾaɾ/ /en.te.neˈβɾa/ /ən.tə.nəˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. entenebra entenebrada entenebrades entenebrant entenebrar entenebrara entenebraran entenebrarem entenebraren entenebrares entenebrareu entenebraria entenebrarien entenebraries entenebrarà entenebraràs entenebraré entenebraríem entenebraríeu entenebrassen entenebrasses entenebrat entenebrats entenebrava entenebraven entenebraves entenebre entenebrem entenebren entenebres entenebressen entenebresses entenebressin entenebressis entenebreu entenebri entenebrin entenebris entenebro entenebrà entenebràrem entenebràreu entenebràssem entenebràsseu entenebràvem entenebràveu entenebrés entenebréssem entenebrésseu entenebréssim entenebréssiu entenebrí occ sept val val (1) v
enténébrer

enteniment /an.te.niˈmen/ /an.te.niˈment/ /en.te.niˈmen/ /en.te.niˈment/ /ən.tə.niˈmen/ /ən.tə.niˈment/ n masc
compréhension

entenimentadament /en.te.ni.menˌta.ðaˈmen/ /en.te.ni.menˌta.ðaˈment/ /ən.tə.ni.mənˌta.ðəˈmen/ /ən.tə.ni.mənˌta.ðəˈment/ adv
sagement

enter /enˈteɾ/ /ənˈter/ adj masc
entier

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ adv
entièrement

enterbolir /en.ter.βoˈɫi/ /en.teɾ.boˈɫiɾ/ /en.teɾ.βoˈɫi/ /ən.tər.buˈɫi/ /ən.təɾ.boˈɫi/ bal enterboleix enterboleixen enterboleixes enterboleixi enterboleixin enterboleixis enterboleixo enterbolesc enterbolesqui enterbolesquin enterbolesquis enterbolia enterbolida enterbolides enterbolien enterbolies enterboliguem enterboligueu enterbolim enterbolint enterbolir enterbolira enterboliran enterbolirem enterboliren enterbolires enterbolireu enterboliria enterbolirien enterboliries enterbolirà enterboliràs enterboliré enterboliríem enterboliríeu enterbolisc enterbolisca enterbolisquen enterbolisques enterbolissen enterbolisses enterbolissin enterbolissis enterbolit enterbolits enterboliu enterbolix enterbolixen enterbolixes enterbolixo enterbolí enterbolíem enterbolíeu enterbolírem enterbolíreu enterbolís enterbolíssem enterbolísseu enterbolíssim enterbolíssiu n-occ occ sept val v
troubler

enterc /anˈtɛrk/ /enˈtɛɾk/ adj masc
raide
Dit d’un objecte, rígid, inflexible, encarcarat.
entêté
(figuradament) Obstinat, tossut.

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enterr enterra enterrada enterrades enterram enterrant enterrar enterrara enterraran enterrarem enterraren enterrares enterrareu enterraria enterrarien enterraries enterrarà enterraràs enterraré enterraríem enterraríeu enterrassen enterrasses enterrassin enterrassis enterrat enterrats enterrau enterrava enterraven enterraves enterre enterrem enterren enterres enterressen enterresses enterressin enterressis enterreu enterri enterrin enterris enterro enterrà enterràrem enterràreu enterràs enterràssem enterràsseu enterràssim enterràssiu enterràvem enterràveu enterrés enterréssem enterrésseu enterréssim enterréssiu enterrí occ sept val v
enterrer

entesa /anˈte.za/ /enˈte.za/ /ənˈtə.zə/ /ənˈtɛ.zə/ n fem
entente

entisòl /en.tiˈsɔɫ/ /ən.tiˈsɔɫ/ n masc
entisol

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
entité

entollar /an.toˈʎa/ /en.toˈʎa/ /en.toˈʎaɾ/ /ən.toˈʎa/ /ən.tuˈʎa/ v
détremper
Deturar l'aigua formant o omplint tolls.
épisser
(nàutica) Entreteixir dos caps per fer una nova corda més llarga.

entonar /an.toˈna/ /en.toˈna/ /en.toˈnaɾ/ /ən.toˈna/ /ən.tuˈna/ alg ant bal cent eiv enton entona entonada entonades entonaia entonaien entonaies entonam entonant entonar entonara entonaran entonarem entonaren entonares entonareu entonaria entonarien entonaries entonariva entonariven entonarives entonarà entonaràs entonaré entonaríem entonaríeu entonarívem entonaríveu entonassen entonasses entonassin entonassis entonat entonats entonau entonava entonaven entonaves entonavi entonavo entone entoneguem entoneguessa entoneguessen entoneguesses entonegueu entonegués entoneguéssom entoneguéssou entonem entonen entones entonessa entonessen entonesses entonessi entonessin entonessis entoneu entoni entonin entonis entono entonos entons entonà entonàiem entonàieu entonàrem entonàreu entonàs entonàssem entonàsseu entonàssim entonàssiu entonàvem entonàvets entonàveu entonàvom entonés entonéssem entonésseu entonéssim entonéssiu entoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entonner

entorn virtual d'ensenyament i aprenentatge n masc
environnement virtuel d'apprentissage

entorns /enˈtoɾns/ /ənˈtorns/ n masc
environs
Voltants més propers.

entotsolar-se /en.tot.soˈɫaɾ.se/ /ən.tot.soˈɫaɾ.sə/ /ən.tut.su.ɫərˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entotsol entotsola entotsolada entotsolades entotsolam entotsolant entotsolar entotsolara entotsolaran entotsolarem entotsolaren entotsolares entotsolareu entotsolaria entotsolarien entotsolaries entotsolarà entotsolaràs entotsolaré entotsolaríem entotsolaríeu entotsolassen entotsolasses entotsolassin entotsolassis entotsolat entotsolats entotsolau entotsolava entotsolaven entotsolaves entotsole entotsolem entotsolen entotsoles entotsolessen entotsolesses entotsolessin entotsolessis entotsoleu entotsoli entotsolin entotsolis entotsolo entotsolà entotsolàrem entotsolàreu entotsolàs entotsolàssem entotsolàsseu entotsolàssim entotsolàssiu entotsolàvem entotsolàveu entotsolés entotsoléssem entotsolésseu entotsoléssim entotsoléssiu entotsolí occ sept val v
s'éloigner

entra /ˈen.tɾa/ /ˈen.tɾə/ Interjection
à toi

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
entrée
Acte d'entrar.
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.
tacle
(esports de pilota) Acció d'un jugador d'interposar-se en la trajectòria d'un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb la intenció de prendre-l'hi o d'evitar que avanci.
pénétration
(esports de pilota) Acció d'un jugador que controla la pilota, la bola o el disc de dirigir-se a l'àrea contrària fins al límit permès esquivant els defensors adversaris per intentar puntuar.
manche
(beisbol) Unitat de joc d'un partit composta per un cicle complet d'un període defensiu i un període ofensiu per a cada equip.

entrada suplementària n fem
manche supplémentaire

entramat /en.tɾaˈmat/ /ən.tɾəˈmat/ n masc
treillage

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ adj
entrant
Que entra.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
entrée
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entranyablement /en.tɾaˌɲa.bɫeˈment/ /en.tɾaˌɲa.βɫeˈmen/ /en.tɾaˌɲab.bɫeˈmen/ /ən.tɾəˌɲa.βɫəˈmen/ /ən.tɾəˌɲab.bɫəˈmen/ /ən.tɾəˌɲab.bɫəˈment/ adv
chèrement

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entr entra entrada entrades entram entrant entrar entrara entraran entrarem entraren entrares entrareu entraria entrarien entraries entrarà entraràs entraré entraríem entraríeu entrassen entrasses entrassin entrassis entrat entrats entrau entrava entraven entraves entre entrem entren entres entressen entresses entressin entressis entreu entri entrin entris entro entrà entràrem entràreu entràs entràssem entràsseu entràssim entràssiu entràvem entràveu entrés entréssem entrésseu entréssim entréssiu entrí occ sept val v
entrer
Passar de fora cap endins.
démarrer
(tennis de taula) Tocar, la pilota, la taula dintre els límits reglamentaris de la superfície de joc.
(tennis de taula) Prendre la iniciativa en el joc.

entrar a la pilota v
rentrer dans la pelote

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
entre

entrecot /en.tɾeˈkɔt/ /ən.tɾəˈkɔt/ n masc
entrecôte

entreguardar /ˌen.tɾe.ɣwarˈða/ /ˌen.tɾe.ɣwaɾˈða/ /ˌen.tɾe.ɣwaɾˈðaɾ/ /ˌen.tɾə.ɣwərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entreguard entreguarda entreguardada entreguardades entreguardam entreguardant entreguardar entreguardara entreguardaran entreguardarem entreguardaren entreguardares entreguardareu entreguardaria entreguardarien entreguardaries entreguardarà entreguardaràs entreguardaré entreguardaríem entreguardaríeu entreguardassen entreguardasses entreguardassin entreguardassis entreguardat entreguardats entreguardau entreguardava entreguardaven entreguardaves entreguarde entreguardem entreguarden entreguardes entreguardessen entreguardesses entreguardessin entreguardessis entreguardeu entreguardi entreguardin entreguardis entreguardo entreguardà entreguardàrem entreguardàreu entreguardàs entreguardàssem entreguardàsseu entreguardàssim entreguardàssiu entreguardàvem entreguardàveu entreguardés entreguardéssem entreguardésseu entreguardéssim entreguardéssiu entreguardí occ sept val v
bornoyer

entrellat /en.tɾeˈʎat/ /ən.tɾəˈʎat/ n masc
dessous

entremetre's /ˌen.tɾeˈme.tɾes/ /ˌen.tɾəˈmə.tɾəs/ /ˌen.tɾəˈmɛ.tɾəs/ bal eiv entremesa entremeses entremesos entremet entremeta entremetem entremeten entremetent entremetera entremeteren entremeteres entremetes entremetessen entremetesses entremetessin entremetessis entremeteu entremeti entremetia entremetien entremeties entremetin entremetis entremeto entremetran entremetre entremetrem entremetreu entremetria entremetrien entremetries entremetrà entremetràs entremetré entremetríem entremetríeu entremets entremeté entremetérem entremetéreu entremetés entremetéssem entremetésseu entremetéssim entremetéssiu entremetí entremetíem entremetíeu entremès entremés occ sept v.cent val v
entremettre

entremig /ˌen.tɾeˈmit͡ʃ/ adv
au milieu

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
entraîneur

entrenador en cap n masc
entraîneur-chef

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
entraînement

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrena entrenada entrenades entrenam entrenant entrenar entrenara entrenaran entrenarem entrenaren entrenares entrenareu entrenaria entrenarien entrenaries entrenarà entrenaràs entrenaré entrenaríem entrenaríeu entrenassen entrenasses entrenassin entrenassis entrenat entrenats entrenau entrenava entrenaven entrenaves entrene entrenem entrenen entrenes entrenessen entrenesses entrenessin entrenessis entreneu entreni entrenin entrenis entreno entrenà entrenàrem entrenàreu entrenàs entrenàssem entrenàsseu entrenàssim entrenàssiu entrenàvem entrenàveu entrenés entrenéssem entrenésseu entrenéssim entrenéssiu entrení entrén occ sept val v
entraîner

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
sandwich

entresòl /en.tɾeˈsɔɫ/ n masc
entresol

entretant /ˌen.tɾeˈtan/ /ˌen.tɾeˈtant/ /ˌen.tɾəˈtan/ /ˌen.tɾəˈtant/ adv
entretemps

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
divertissement

entreteniment educatiu n masc
divertissement éducatif

entretopar /ˌen.tɾe.toˈpa/ /ˌen.tɾe.toˈpaɾ/ /ˌen.tɾə.tuˈpa/ alg ant bal cent eiv entretop entretopa entretopada entretopades entretopaia entretopaien entretopaies entretopam entretopant entretopar entretopara entretoparan entretoparem entretoparen entretopares entretopareu entretoparia entretoparien entretoparies entretopariva entretopariven entretoparives entretoparà entretoparàs entretoparé entretoparíem entretoparíeu entretoparívem entretoparíveu entretopassen entretopasses entretopassin entretopassis entretopat entretopats entretopau entretopava entretopaven entretopaves entretopavi entretopavo entretope entretopeguem entretopeguessa entretopeguessen entretopeguesses entretopegueu entretopegués entretopeguéssom entretopeguéssou entretopem entretopen entretopes entretopessa entretopessen entretopesses entretopessi entretopessin entretopessis entretopeu entretopi entretopin entretopis entretopo entretopos entretops entretopà entretopàiem entretopàieu entretopàrem entretopàreu entretopàs entretopàssem entretopàsseu entretopàssim entretopàssiu entretopàvem entretopàvets entretopàveu entretopàvom entretopés entretopéssem entretopésseu entretopéssim entretopéssiu entretopí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entreheurter

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
entrevue interview

entrevista d'ajuda n fem
entretien d'aide

entrevista de selecció n fem
entretien d'embauche

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrevist entrevista entrevistada entrevistades entrevistam entrevistant entrevistar entrevistara entrevistaran entrevistarem entrevistaren entrevistares entrevistareu entrevistaria entrevistarien entrevistaries entrevistarà entrevistaràs entrevistaré entrevistaríem entrevistaríeu entrevistassen entrevistasses entrevistassin entrevistassis entrevistat entrevistats entrevistau entrevistava entrevistaven entrevistaves entreviste entrevistem entrevisten entrevistes entrevistessen entrevistesses entrevistessin entrevistessis entrevisteu entrevisti entrevistin entrevistis entrevisto entrevistà entrevistàrem entrevistàreu entrevistàs entrevistàssem entrevistàsseu entrevistàssim entrevistàssiu entrevistàvem entrevistàveu entrevistés entrevistéssem entrevistésseu entrevistéssim entrevistéssiu entrevistí occ sept val v
interviewer

entristidor /en.tɾis.tiˈðo/ /en.tɾis.tiˈðoɾ/ /ən.tɾis.tiˈðo/ adj masc
attristant

entrompada /en.tɾomˈpa.ða/ /ən.tɾomˈpa.ðə/ /ən.tɾumˈpa.ðə/ n fem
beuverie

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ n fem
entropie

entumir /en.tuˈmi/ /en.tuˈmiɾ/ /ən.tuˈmi/ alg ant bal centr eiv entumeix entumeixa entumeixen entumeixes entumeixi entumeixin entumeixis entumeixo entumeixs entumesc entumesca entumesquen entumesques entumesqui entumesquin entumesquis entumia entumida entumides entumien entumies entumiguem entumiguera entumigueren entumigueres entumiguessen entumiguesses entumiguessin entumiguessis entumigueu entumigueva entumigueven entumigueves entumigué entumiguérem entumiguéreu entumigués entumiguéssem entumiguésseu entumiguéssim entumiguéssiu entumiguévem entumiguéveu entumim entumint entumir entumira entumiran entumirem entumiren entumires entumireu entumiria entumirien entumiries entumiriva entumiriven entumirives entumirà entumiràs entumiré entumiríem entumiríeu entumirívem entumiríveu entumisc entumisca entumisco entumiscos entumisquem entumisquen entumisques entumisqueu entumissa entumissen entumisses entumissi entumissin entumissis entumist entumit entumits entumiu entumiva entumiven entumives entumix entumixa entumixen entumixes entumixi entumixin entumixis entumixo entumixos entumí entumíem entumíets entumíeu entumírem entumíreu entumís entumíscon entumíssem entumísseu entumíssim entumíssiu entumíssom entumíssou entumívem entumíveu entumíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
engourdir

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entusiasm entusiasma entusiasmada entusiasmades entusiasmam entusiasmant entusiasmar entusiasmara entusiasmaran entusiasmarem entusiasmaren entusiasmares entusiasmareu entusiasmaria entusiasmarien entusiasmaries entusiasmarà entusiasmaràs entusiasmaré entusiasmaríem entusiasmaríeu entusiasmassen entusiasmasses entusiasmassin entusiasmassis entusiasmat entusiasmats entusiasmau entusiasmava entusiasmaven entusiasmaves entusiasme entusiasmem entusiasmen entusiasmes entusiasmessen entusiasmesses entusiasmessin entusiasmessis entusiasmeu entusiasmi entusiasmin entusiasmis entusiasmo entusiasmà entusiasmàrem entusiasmàreu entusiasmàs entusiasmàssem entusiasmàsseu entusiasmàssim entusiasmàssiu entusiasmàvem entusiasmàveu entusiasmés entusiasméssem entusiasmésseu entusiasméssim entusiasméssiu entusiasmí occ sept val v
enthousiasmer

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
enthousiasme

entusiàsticament /en.tu.ziˌas.ti.kaˈmen/ /en.tu.ziˌas.ti.kaˈment/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈment/ adv
enthousiastement

enuig /aˈnut͡ʃ/ /eˈnut͡ʃ/ n masc
irritation

enumeració /e.nu.me.ɾa.siˈo/ /ə.nu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
énumératione

enumerar /e.nu.meˈɾa/ /e.nu.meˈɾaɾ/ /ə.nu.məˈɾa/ alg ant bal cent eiv enumer enumera enumerada enumerades enumeraia enumeraien enumeraies enumeram enumerant enumerar enumerara enumeraran enumerarem enumeraren enumerares enumerareu enumeraria enumerarien enumeraries enumerariva enumerariven enumerarives enumerarà enumeraràs enumeraré enumeraríem enumeraríeu enumerarívem enumeraríveu enumerassen enumerasses enumerassin enumerassis enumerat enumerats enumerau enumerava enumeraven enumeraves enumeravi enumeravo enumere enumereguem enumereguessa enumereguessen enumereguesses enumeregueu enumeregués enumereguéssom enumereguéssou enumerem enumeren enumeres enumeressa enumeressen enumeresses enumeressi enumeressin enumeressis enumereu enumeri enumerin enumeris enumero enumeros enumers enumerà enumeràiem enumeràieu enumeràrem enumeràreu enumeràs enumeràssem enumeràsseu enumeràssim enumeràssiu enumeràvem enumeràvets enumeràveu enumeràvom enumerés enumeréssem enumerésseu enumeréssim enumeréssiu enumerí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
énumérer

enunciar /e.nun.siˈa/ /e.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enuncia enunciada enunciades enunciam enunciant enunciar enunciara enunciaran enunciarem enunciaren enunciares enunciareu enunciaria enunciarien enunciaries enunciarà enunciaràs enunciaré enunciaríem enunciaríeu enunciassen enunciasses enunciassin enunciassis enunciat enunciats enunciau enunciava enunciaven enunciaves enuncie enunciem enuncien enuncies enunciessen enunciesses enunciessin enunciessis enuncieu enuncii enuncio enuncià enunciàrem enunciàreu enunciàs enunciàssem enunciàsseu enunciàssim enunciàssiu enunciàvem enunciàveu enunciés enunciéssem enunciésseu enunciéssim enunciéssiu enuncií enunciï enunciïn enunciïs occ sept val v
énoncer

enuresi /e.nuˈɾɛ.zi/ /ə.nuˈɾɛ.zi/ n fem
énurésie

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enutge enutgem enutgen enutges enutgessen enutgesses enutgessin enutgessis enutgeu enutgi enutgin enutgis enutgés enutgéssem enutgésseu enutgéssim enutgéssiu enutgí enutj enutja enutjada enutjades enutjam enutjant enutjar enutjara enutjaran enutjarem enutjaren enutjares enutjareu enutjaria enutjarien enutjaries enutjarà enutjaràs enutjaré enutjaríem enutjaríeu enutjassen enutjasses enutjassin enutjassis enutjat enutjats enutjau enutjava enutjaven enutjaves enutjo enutjà enutjàrem enutjàreu enutjàs enutjàssem enutjàsseu enutjàssim enutjàssiu enutjàvem enutjàveu occ sept val v
ennuyer
Causar enuig, molèstia.
se mettre en colère
(pronominal) Sentir enuig

enutjosament /e.nuˌd͡ʒo.zaˈmen/ /e.nuˌd͡ʒo.zaˈment/ /ə.nuˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.nuˌd͡ʒo.zəˈment/ adv
ennuyeusement

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ bal envaeix envaeixen envaeixes envaeixi envaeixin envaeixis envaeixo envaesc envaesqui envaesquin envaesquis envaint envair envairan envairem envaireu envairia envairien envairies envairà envairàs envairé envairíem envairíeu envaí envaíem envaíeu envaírem envaíreu envaís envaíssem envaísseu envaíssim envaíssiu envaïa envaïda envaïdes envaïen envaïes envaïguem envaïgueu envaïm envaïra envaïren envaïres envaïsc envaïsca envaïsquen envaïsques envaïssen envaïsses envaïssin envaïssis envaït envaïts envaïu envaïx envaïxen envaïxes envaïxo n-occ occ sept val v
envahir
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
empiéter
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
envie
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envege envegem envegen enveges envegessen envegesses envegessin envegessis envegeu envegi envegin envegis envegés envegéssem envegésseu envegéssim envegéssiu envegí enveig enveja envejada envejades envejam envejant envejar envejara envejaran envejarem envejaren envejares envejareu envejaria envejarien envejaries envejarà envejaràs envejaré envejaríem envejaríeu envejassen envejasses envejassin envejassis envejat envejats envejau envejava envejaven envejaves envejo envejà envejàrem envejàreu envejàs envejàssem envejàsseu envejàssim envejàssiu envejàvem envejàveu occ sept val v
envier

envejosament /em.beˌd͡ʒo.zaˈmen/ /em.beˌʒo.zaˈmen/ /eɱ.veˌd͡ʒo.zaˈment/ /əm.bəˌʒo.zəˈmen/ /əɱ.vəˌʒo.zəˈmen/ /əɱ.vəˌʒo.zəˈment/ adv
envieusement

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
envieux

envelat /am.beˈɫat/ /em.beˈɫat/ /eɱ.veˈɫat/ /əm.bəˈɫat/ /əɱ.vəˈɫat/ n masc
vélum

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
vieillissement

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ bal envelleix envelleixen envelleixes envelleixi envelleixin envelleixis envelleixo envellesc envellesqui envellesquin envellesquis envellia envellida envellides envellien envellies envelliguem envelligueu envellim envellint envellir envellira envelliran envellirem envelliren envellires envellireu envelliria envellirien envelliries envellirà envelliràs envelliré envelliríem envelliríeu envellisc envellisca envellisquen envellisques envellissen envellisses envellissin envellissis envellit envellits envelliu envellix envellixen envellixes envellixo envellí envellíem envellíeu envellírem envellíreu envellís envellíssem envellísseu envellíssim envellíssiu n-occ occ sept val v
vieillir

envergar /am.beɾˈɣaɾ/ /em.berˈɣa/ /em.beɾˈɣa/ /eɱ.veɾˈɣaɾ/ /əm.bərˈɡa/ /əɱ.vəɾˈɣa/ alg bal eiv enverg enverga envergada envergades envergam envergant envergar envergara envergaran envergarem envergaren envergares envergareu envergaria envergarien envergaries envergarà envergaràs envergaré envergaríem envergaríeu envergassen envergasses envergassin envergassis envergat envergats envergau envergava envergaven envergaves envergo envergue enverguem enverguen envergues enverguessen enverguesses enverguessin enverguessis envergueu envergui enverguin enverguis envergués enverguéssem enverguésseu enverguéssim enverguéssiu enverguí envergà envergàrem envergàreu envergàs envergàssem envergàsseu envergàssim envergàssiu envergàvem envergàveu nota 1 occ sept v.cent val v
enverguer

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ alg ant bal cent eiv enverina enverinada enverinades enverinaia enverinaien enverinaies enverinam enverinant enverinar enverinara enverinaran enverinarem enverinaren enverinares enverinareu enverinaria enverinarien enverinaries enverinariva enverinariven enverinarives enverinarà enverinaràs enverinaré enverinaríem enverinaríeu enverinarívem enverinaríveu enverinassen enverinasses enverinassin enverinassis enverinat enverinats enverinau enverinava enverinaven enverinaves enverinavi enverinavo enverine enverineguem enverineguessa enverineguessen enverineguesses enverinegueu enverinegués enverineguéssom enverineguéssou enverinem enverinen enverines enverinessa enverinessen enverinesses enverinessi enverinessin enverinessis enverineu enverini enverinin enverinis enverino enverinos enverinà enverinàiem enverinàieu enverinàrem enverinàreu enverinàs enverinàssem enverinàsseu enverinàssim enverinàssiu enverinàvem enverinàvets enverinàveu enverinàvom enverinés enverinéssem enverinésseu enverinéssim enverinéssiu enveriní enverín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
empoisonner

enverinosar /em.be.ɾi.noˈza/ /eɱ.ve.ɾi.noˈzaɾ/ /əm.bə.ɾi.nuˈza/ /əɱ.və.ɾi.noˈza/ /əɱ.və.ɾi.nuˈza/ enverinosa enverinosada enverinosades enverinosant enverinosar enverinosaran enverinosarem enverinosaren enverinosares enverinosareu enverinosaria enverinosarien enverinosaries enverinosarà enverinosaràs enverinosaré enverinosaríem enverinosaríeu enverinosat enverinosats enverinosava enverinosaven enverinosaves enverinosem enverinosen enverinoses enverinosessen enverinosesses enverinosessin enverinosessis enverinoseu enverinosi enverinosin enverinosis enverinoso enverinosà enverinosàrem enverinosàreu enverinosàvem enverinosàveu enverinosés enverinoséssem enverinosésseu enverinoséssim enverinoséssiu enverinosí v
empoisonner

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ alg ant bal centr eiv envermelleix envermelleixa envermelleixen envermelleixes envermelleixi envermelleixin envermelleixis envermelleixo envermelleixs envermellesc envermellesca envermellesquen envermellesques envermellesqui envermellesquin envermellesquis envermellia envermellida envermellides envermellien envermellies envermelliguem envermelliguera envermelligueren envermelligueres envermelliguessen envermelliguesses envermelliguessin envermelliguessis envermelligueu envermelligueva envermelligueven envermelligueves envermelligué envermelliguérem envermelliguéreu envermelligués envermelliguéssem envermelliguésseu envermelliguéssim envermelliguéssiu envermelliguévem envermelliguéveu envermellim envermellint envermellir envermellira envermelliran envermellirem envermelliren envermellires envermellireu envermelliria envermellirien envermelliries envermelliriva envermelliriven envermellirives envermellirà envermelliràs envermelliré envermelliríem envermelliríeu envermellirívem envermelliríveu envermellisc envermellisca envermellisco envermelliscos envermellisquem envermellisquen envermellisques envermellisqueu envermellissa envermellissen envermellisses envermellissi envermellissin envermellissis envermellist envermellit envermellits envermelliu envermelliva envermelliven envermellives envermellix envermellixa envermellixen envermellixes envermellixi envermellixin envermellixis envermellixo envermellixos envermellí envermellíem envermellíets envermellíeu envermellírem envermellíreu envermellís envermellíscon envermellíssem envermellísseu envermellíssim envermellíssiu envermellíssom envermellíssou envermellívem envermellíveu envermellíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rougir

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ alg ant bal cent eiv envernissa envernissada envernissades envernissaia envernissaien envernissaies envernissam envernissant envernissar envernissara envernissaran envernissarem envernissaren envernissares envernissareu envernissaria envernissarien envernissaries envernissariva envernissariven envernissarives envernissarà envernissaràs envernissaré envernissaríem envernissaríeu envernissarívem envernissaríveu envernissassen envernissasses envernissassin envernissassis envernissat envernissats envernissau envernissava envernissaven envernissaves envernissavi envernissavo envernisse envernisseguem envernisseguessa envernisseguessen envernisseguesses envernissegueu envernissegués envernisseguéssom envernisseguéssou envernissem envernissen envernisses envernissessa envernissessen envernissesses envernissessi envernissessin envernissessis envernisseu envernissi envernissin envernissis envernisso envernissos envernissà envernissàiem envernissàieu envernissàrem envernissàreu envernissàs envernissàssem envernissàsseu envernissàssim envernissàssiu envernissàvem envernissàvets envernissàveu envernissàvom envernissés envernisséssem envernissésseu envernisséssim envernisséssiu envernissí envernís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vernir

envestir /am.besˈti/ /am.besˈtiɾ/ /aɱ.vesˈtiɾ/ /em.besˈti/ /eɱ.vesˈtiɾ/ /əm.bəsˈti/ /əɱ.vəsˈti/ alg bal envest envesteix envesteixen envesteixes envesteixi envesteixin envesteixis envesteixo envesten envestesc envestesqui envestesquin envestesquis envesti envestia envestida envestides envestien envesties envestiguem envestigueu envestim envestin envestint envestir envestira envestiran envestirem envestiren envestires envestireu envestiria envestirien envestiries envestirà envestiràs envestiré envestiríem envestiríeu envestis envestisc envestisca envestisquen envestisques envestissen envestisses envestissin envestissis envestit envestits envestiu envestix envestixen envestixes envestixo envests envestí envestíem envestíeu envestírem envestíreu envestís envestíssem envestísseu envestíssim envestíssiu envist envista envisten envistes envisti envistin envistis n-occ occ sept val v
attaquer

envetar /am.beˈta/ /em.beˈta/ /eɱ.veˈtaɾ/ /əm.bəˈta/ /əɱ.vəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envet enveta envetada envetades envetam envetant envetar envetara envetaran envetarem envetaren envetares envetareu envetaria envetarien envetaries envetarà envetaràs envetaré envetaríem envetaríeu envetassen envetasses envetassin envetassis envetat envetats envetau envetava envetaven envetaves envete envetem enveten envetes envetessen envetesses envetessin envetessis enveteu enveti envetin envetis enveto envetà envetàrem envetàreu envetàs envetàssem envetàsseu envetàssim envetàssiu envetàvem envetàveu envetés envetéssem envetésseu envetéssim envetéssiu envetí occ sept val v
enrubanner

enviament /em.bi.aˈmen/ /eɱ.vi.aˈment/ /əm.bi.əˈmen/ /əɱ.vi.əˈmen/ /əɱ.vi.əˈment/ n masc
envoi

envilir /em.biˈɫi/ /eɱ.viˈɫiɾ/ /əm.biˈɫi/ /əɱ.viˈɫi/ bal envileix envileixen envileixes envileixi envileixin envileixis envileixo envilesc envilesqui envilesquin envilesquis envilia envilida envilides envilien envilies enviliguem enviligueu envilim envilint envilir envilira enviliran envilirem enviliren envilires envilireu enviliria envilirien enviliries envilirà enviliràs enviliré enviliríem enviliríeu envilisc envilisca envilisquen envilisques envilissen envilisses envilissin envilissis envilit envilits enviliu envilix envilixen envilixes envilixo envilí envilíem envilíeu envilírem envilíreu envilís envilíssem envilísseu envilíssim envilíssiu n-occ occ sept val v
avilir

envit /amˈbit/ /emˈbit/ /eɱˈvit/ /əmˈbit/ /əɱˈvit/ n masc
invite
Moment del joc en què es pot fer una invitació a apostar.

envolar-se /em.boˈɫar.se/ /em.boˈɫaɾ.se/ /eɱ.voˈɫaɾ.se/ /əm.buˈɫar.sə/ /əɱ.voˈɫaɾ.sə/ /əɱ.vu.ɫərˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envol envola envolada envolades envolam envolant envolar envolara envolaran envolarem envolaren envolares envolareu envolaria envolarien envolaries envolarà envolaràs envolaré envolaríem envolaríeu envolassen envolasses envolassin envolassis envolat envolats envolau envolava envolaven envolaves envole envolem envolen envoles envolessen envolesses envolessin envolessis envoleu envoli envolin envolis envolo envolà envolàrem envolàreu envolàs envolàssem envolàsseu envolàssim envolàssiu envolàvem envolàveu envolés envoléssem envolésseu envoléssim envoléssiu envolí occ sept val v
s'envoler

envoltar /em.boɫˈta/ /eɱ.voɫˈtaɾ/ /əm.buɫˈta/ /əɱ.voɫˈta/ /əɱ.vuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envolt envolta envoltada envoltades envoltam envoltant envoltar envoltara envoltaran envoltarem envoltaren envoltares envoltareu envoltaria envoltarien envoltaries envoltarà envoltaràs envoltaré envoltaríem envoltaríeu envoltassen envoltasses envoltassin envoltassis envoltat envoltats envoltau envoltava envoltaven envoltaves envolte envoltem envolten envoltes envoltessen envoltesses envoltessin envoltessis envolteu envolti envoltin envoltis envolto envoltà envoltàrem envoltàreu envoltàs envoltàssem envoltàsseu envoltàssim envoltàssiu envoltàvem envoltàveu envoltés envoltéssem envoltésseu envoltéssim envoltéssiu envoltí occ sept val v
entourer

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ n masc
cloison

enxampar /eɲ.t͡ʃamˈpa/ /eɲ.t͡ʃamˈpaɾ/ /əɲ.ʃəmˈpa/ alg ant bal cent eiv enxamp enxampa enxampada enxampades enxampaia enxampaien enxampaies enxampam enxampant enxampar enxampara enxamparan enxamparem enxamparen enxampares enxampareu enxamparia enxamparien enxamparies enxampariva enxampariven enxamparives enxamparà enxamparàs enxamparé enxamparíem enxamparíeu enxamparívem enxamparíveu enxampassen enxampasses enxampassin enxampassis enxampat enxampats enxampau enxampava enxampaven enxampaves enxampavi enxampavo enxampe enxampeguem enxampeguessa enxampeguessen enxampeguesses enxampegueu enxampegués enxampeguéssom enxampeguéssou enxampem enxampen enxampes enxampessa enxampessen enxampesses enxampessi enxampessin enxampessis enxampeu enxampi enxampin enxampis enxampo enxampos enxamps enxampà enxampàiem enxampàieu enxampàrem enxampàreu enxampàs enxampàssem enxampàsseu enxampàssim enxampàssiu enxampàvem enxampàvets enxampàveu enxampàvom enxampés enxampéssem enxampésseu enxampéssim enxampéssiu enxampí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
prise

enxarpar /eɲ.t͡ʃarˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpaɾ/ /əɲ.ʃərˈpa/ alg ant bal cent eiv enxarp enxarpa enxarpada enxarpades enxarpaia enxarpaien enxarpaies enxarpam enxarpant enxarpar enxarpara enxarparan enxarparem enxarparen enxarpares enxarpareu enxarparia enxarparien enxarparies enxarpariva enxarpariven enxarparives enxarparà enxarparàs enxarparé enxarparíem enxarparíeu enxarparívem enxarparíveu enxarpassen enxarpasses enxarpassin enxarpassis enxarpat enxarpats enxarpau enxarpava enxarpaven enxarpaves enxarpavi enxarpavo enxarpe enxarpeguem enxarpeguessa enxarpeguessen enxarpeguesses enxarpegueu enxarpegués enxarpeguéssom enxarpeguéssou enxarpem enxarpen enxarpes enxarpessa enxarpessen enxarpesses enxarpessi enxarpessin enxarpessis enxarpeu enxarpi enxarpin enxarpis enxarpo enxarpos enxarps enxarpà enxarpàiem enxarpàieu enxarpàrem enxarpàreu enxarpàs enxarpàssem enxarpàsseu enxarpàssim enxarpàssiu enxarpàvem enxarpàvets enxarpàveu enxarpàvom enxarpés enxarpéssem enxarpésseu enxarpéssim enxarpéssiu enxarpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pincer

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
nostalgie

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enyor enyora enyorada enyorades enyoram enyorant enyorar enyorara enyoraran enyorarem enyoraren enyorares enyorareu enyoraria enyorarien enyoraries enyorarà enyoraràs enyoraré enyoraríem enyoraríeu enyorassen enyorasses enyorassin enyorassis enyorat enyorats enyorau enyorava enyoraven enyoraves enyore enyorem enyoren enyores enyoressen enyoresses enyoressin enyoressis enyoreu enyori enyorin enyoris enyoro enyorà enyoràrem enyoràreu enyoràs enyoràssem enyoràsseu enyoràssim enyoràssiu enyoràvem enyoràveu enyorés enyoréssem enyorésseu enyoréssim enyoréssiu enyorí occ sept val v
regretter pays
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.
pays
(pronominal) Estar disgustat en algun lloc.

enze /ˈen.ze/ /ˈən.zə/ /ˈɛn.zə/ n neut
fat
(central, nord-occidental) Persona aturada que no té acció ni activitat.

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzyme

ençà /enˈsa/ /ənˈsa/ adv
en deçà
Cap ací, en direcció al locutor.
Des del temps passat cap al present.

enèrgic /eˈnɛɾ.d͡ʒik/ /əˈnɛr.ʒik/ adj masc
énergique

enèrgicament /eˌnɛr.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈment/ /əˌnɛr.ʒi.kəˈmen/ /əˌnɛɾ.ʒi.kəˈment/ adv
énergiquement

enòleg /eˈnɔ.ɫek/ /əˈnɔ.ɫək/ n masc
œnologue

ep /ˈep/ Interjection
hé
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epentètic /e.penˈtɛ.tik/ /ə.pənˈtɛ.tik/ adj masc
épenthétique

epicicloïdal /e.pi.si.kɫo.iˈðaɫ/ /ə.pi.si.kɫo.iˈðaɫ/ /ə.pi.si.kɫu.iˈðaɫ/ adj
épicycloïdal

epicè /e.piˈse/ /ə.piˈsɛ/ adj masc
épicène
Dit del substantiu amb gènere inherent però invariable pels dos sexes, mascle i femella.

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
épidémiologie

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
épiderme

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ adj
épidural
Entorn de la duramàter.

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ n fem
épidurale
Injecció d'anestèsia en l'espai epidural, especialment relacionat amb els parts.

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
épidémie

epidèmicament /e.piˌðɛ.mi.kaˈmen/ /e.piˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.piˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.piˌðɛ.mi.kəˈment/ adv
épidémiquement

epigastri /e.piˈɣas.tɾi/ /ə.piˈɣas.tɾi/ n masc
épigastre

epiglotis /e.piˈɣɫɔ.tis/ /ə.piˈɣɫɔ.tis/ n fem
épiglotte

epigramàticament /e.pi.ɣɾaˌma.ti.kaˈmen/ /e.pi.ɣɾaˌma.ti.kaˈment/ /ə.pi.ɣɾəˌma.ti.kəˈmen/ /ə.pi.ɣɾəˌma.ti.kəˈment/ adv
épigrammatiquement

epigènia /e.piˈd͡ʒɛ.ni.a/ /ə.piˈʒɛ.ni.ə/ n fem
épigenèse

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
épilepsie mal caduc

episcopal /e.pis.koˈpaɫ/ /ə.pis.koˈpaɫ/ /ə.pis.kuˈpaɫ/ adj
épiscopal

episcopalment /e.pis.koˌpaɫˈmen/ /e.pis.koˌpaɫˈment/ /ə.pis.koˌpaɫˈment/ /ə.pis.kuˌpaɫˈmen/ adv
épiscopalement

episcopi /e.pisˈkɔ.pi/ /ə.pisˈkɔ.pi/ n masc
épidiascope

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
épisode

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
épistémologie

epistemologia educativa n fem
épistémologie pédagogique

epistemologia genètica n fem
épistémologie génétique

epistolar /e.pis.toˈɫaɾ/ /ə.pis.toˈɫa/ /ə.pis.tuˈɫa/ /ə.pis.tuˈɫar/ adj
épistolaire

episòdicament /e.piˌzɔ.ði.kaˈmen/ /e.piˌzɔ.ði.kaˈment/ /ə.piˌzɔ.ði.kəˈmen/ /ə.piˌzɔ.ði.kəˈment/ adv
épisodiquement

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
épenthèse

epífisi /eˈpi.fi.zi/ /əˈpi.fi.zi/ n fem
épiphyse

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ n fem
épître

epítesi /eˈpi.te.zi/ /əˈpi.tə.zi/ n fem
épithèse

epítom n masc
épitomé
Compendi d'una obra extensa fet amb finalitat didàctica, on es donen les nocions més elementals sobre una matèria.
Principi integrador dels elements essencials d'un contingut.

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
éponyme

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
équateur
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) equilibr equilibra equilibrada equilibrades equilibram equilibrant equilibrar equilibrara equilibraran equilibrarem equilibraren equilibrares equilibrareu equilibraria equilibrarien equilibraries equilibrarà equilibraràs equilibraré equilibraríem equilibraríeu equilibrassen equilibrasses equilibrassin equilibrassis equilibrat equilibrats equilibrau equilibrava equilibraven equilibraves equilibre equilibrem equilibren equilibres equilibressen equilibresses equilibressin equilibressis equilibreu equilibri equilibrin equilibris equilibro equilibrà equilibràrem equilibràreu equilibràs equilibràssem equilibràsseu equilibràssim equilibràssiu equilibràvem equilibràveu equilibrés equilibréssem equilibrésseu equilibréssim equilibréssiu equilibrí occ sept val v
équilibrer
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
(veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equilibri /e.kiˈɫi.bɾi/ /ə.kiˈɫi.βɾi/ n masc
équilibre

equilibrista /e.ki.ɫiˈbɾis.ta/ /e.ki.ɫiˈbɾis.te/ /ə.ki.ɫiˈβɾis.tə/ n neut
équilibriste

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
équilatéral

equimosi /e.kiˈmɔ.zi/ /ə.kiˈmɔ.zi/ n fem
ecchymose

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
équinoxe

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
équipe
Grup de persones organitzat.
équipement
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equip absent n masc
équipe forfait

equip atacant n masc
équipe attaquante

equip de cicle n masc
équipe de cycle

equip defensor n masc
équipe défensive

equip directiu n masc
équipe de direction

equip docent n masc
équipe enseignante

equip educador n masc
équipe éducative

equip especial n masc
équipe spéciale

equip incomplet n masc
équipe incomplète

equip inicial n masc
cinq de départ

equip restador n masc
équipe de réception

equip servidor n masc
équipe au service

equiparar /e.ki.paˈɾa/ /e.ki.paˈɾaɾ/ /ə.ki.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv equipar equipara equiparada equiparades equiparaia equiparaien equiparaies equiparam equiparant equiparar equiparara equipararan equipararem equipararen equiparares equiparareu equipararia equipararien equipararies equiparariva equiparariven equipararives equipararà equipararàs equipararé equipararíem equipararíeu equipararívem equipararíveu equiparassen equiparasses equiparassin equiparassis equiparat equiparats equiparau equiparava equiparaven equiparaves equiparavi equiparavo equipare equipareguem equipareguessa equipareguessen equipareguesses equiparegueu equiparegués equipareguéssom equipareguéssou equiparem equiparen equipares equiparessa equiparessen equiparesses equiparessi equiparessin equiparessis equipareu equipari equiparin equiparis equiparo equiparos equipars equiparà equiparàiem equiparàieu equiparàrem equiparàreu equiparàs equiparàssem equiparàsseu equiparàssim equiparàssiu equiparàvem equiparàvets equiparàveu equiparàvom equiparés equiparéssem equiparésseu equiparéssim equiparéssiu equiparí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
comparer

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagage

equipol·lència /e.ki.poɫˈɫɛn.si.a/ /e.ki.poˈɫɛn.si.a/ /ə.ki.poɫˈɫɛn.si.ə/ /ə.ki.puɫˈɫɛn.si.ə/ /ə.ki.puˈɫɛn.si.ə/ n fem
équipollence
(lògica) Igualtat de valor o estimació segons els filòsofs lògics.
(matemàtiques) Relació d'equivalència entre vectors lliures d'un espai afí, amb el mateix mòdul, sentit i direcció.

equitablement /e.kiˌta.bɫeˈment/ /e.kiˌta.βɫeˈmen/ /e.kiˌtab.bɫeˈmen/ /ə.kiˌta.βɫəˈmen/ /ə.kiˌtab.bɫəˈmen/ /ə.kiˌtab.bɫəˈment/ adv
équitablement

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
équivalent

equivalentment /e.ki.vaˌɫemˈment/ /e.ki.βaˌɫemˈmen/ /ə.ki.vəˌɫemˈmen/ /ə.ki.vəˌɫemˈment/ /ə.ki.βəˌɫemˈmen/ adv
équivalemment

equànimement /eˌkwa.ni.meˈmen/ /eˌkwa.ni.meˈment/ /əˌkwa.ni.məˈmen/ /əˌkwa.ni.məˈment/ adv
impartialement

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
équestre hippique

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
aire
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

eradicació /e.ra.ði.ka.siˈo/ /ə.rə.ði.kə.siˈo/ n fem
éradication

eradicatiu /e.ra.ði.kaˈtiw/ /ə.rə.ði.kəˈtiw/ adj masc
éradicatif

erbi n masc
erbium

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
érection

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ adj masc
dressé
Dret i rígid.

eremita /e.ɾeˈmi.ta/ /ə.ɾəˈmi.tə/ n neut
ermite

ergatiu /eɾ.ɣaˈtiw/ /ər.ɡəˈtiw/ adj masc
ergatif

ergonomia escolar n fem
ergonomie scolaire

ergoteràpia /ˌer.ɡu.təˈɾa.pi.ə/ /ˌeɾ.ɣu.teˈɾa.pi.a/ n fem
ergothérapie

erhu n masc
erhu

erigir /e.ɾiˈd͡ʒi/ /e.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /e.ɾiˈʒi/ /ə.ɾiˈʒi/ bal erigeix erigeixen erigeixes erigeixi erigeixin erigeixis erigeixo erigesc erigesqui erigesquin erigesquis erigia erigida erigides erigien erigies erigiguem erigigueu erigim erigint erigir erigira erigiran erigirem erigiren erigires erigireu erigiria erigirien erigiries erigirà erigiràs erigiré erigiríem erigiríeu erigisc erigisca erigisquen erigisques erigissen erigisses erigissin erigissis erigit erigits erigiu erigix erigixen erigixes erigixo erigí erigíem erigíeu erigírem erigíreu erigís erigíssem erigísseu erigíssim erigíssiu n-occ occ sept val v
ériger
Alçar, edificar, construir un monument, una edificació destacada.
Elevar a una condició o càrrec.
instituer
Fundar, instituir.

eritema /e.ɾiˈte.ma/ /ə.ɾiˈtɛ.mə/ n masc
érythème

eritròcit /e.ɾiˈtɾɔ.sit/ /ə.ɾiˈtɾɔ.sit/ n masc
érythrocyte

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
hérisson

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ n masc
friche
Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
hermine
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

ermita /eɾˈmi.ta/ /ərˈmi.tə/ n fem
ermite
Lloc on viu un eremita.
Capella situada en un lloc isolat.

erogar /e.ɾoˈɣa/ /e.ɾoˈɣaɾ/ /ə.ɾoˈɣa/ /ə.ɾuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) erog eroga erogada erogades erogam erogant erogar erogara erogaran erogarem erogaren erogares erogareu erogaria erogarien erogaries erogarà erogaràs erogaré erogaríem erogaríeu erogassen erogasses erogassin erogassis erogat erogats erogau erogava erogaven erogaves erogo erogue eroguem eroguen erogues eroguessen eroguesses eroguessin eroguessis erogueu erogui eroguin eroguis erogués eroguéssem eroguésseu eroguéssim eroguéssiu eroguí erogà erogàrem erogàreu erogàs erogàssem erogàsseu erogàssim erogàssiu erogàvem erogàveu occ sept val v
distribuer

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
érotisme

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
erre

errada /eˈra.ða/ n fem
erreurn

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
erreur faute
Equivocació, incorrecció.
bogue
(informàtica) Defecte de programari que impedeix el funcionament correcte
erreur
(beisbol) Acció equivocada d'un defensor que impedeix una eliminació o fa possible que un corredor guanyi una o més bases.

error d'àrea de servei n masc
erreur de zone de service

error de mesura n masc
erreur de mesurage

error forçat n masc
erreur forcée

error no forçat n masc
erreur non forcée

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ adj
erratique

erròniament /eˌrɔ.ni.aˈmen/ /eˌrɔ.ni.aˈment/ /əˌrɔ.ni.əˈmen/ /əˌrɔ.ni.əˈment/ adv
erronément

ert /ˈɛrt/ adj masc
raide

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ alg ant bal cent eiv eruct eructa eructada eructades eructaia eructaien eructaies eructam eructant eructar eructara eructaran eructarem eructaren eructares eructareu eructaria eructarien eructaries eructariva eructariven eructarives eructarà eructaràs eructaré eructaríem eructaríeu eructarívem eructaríveu eructassen eructasses eructassin eructassis eructat eructats eructau eructava eructaven eructaves eructavi eructavo eructe eructeguem eructeguessa eructeguessen eructeguesses eructegueu eructegués eructeguéssom eructeguéssou eructem eructen eructes eructessa eructessen eructesses eructessi eructessin eructessis eructeu eructi eructin eructis eructo eructos eructs eructà eructàiem eructàieu eructàrem eructàreu eructàs eructàssem eructàsseu eructàssim eructàssiu eructàvem eructàvets eructàveu eructàvom eructés eructéssem eructésseu eructéssim eructéssiu eructí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
éructer roter

erudició /e.ɾu.ði.siˈo/ /ə.ɾu.ði.siˈo/ n fem
érudition

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ erudita adj masc
érudit
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
érudit
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
chenille

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
éruption

eròticament /eˌɾɔ.ti.kaˈmen/ /eˌɾɔ.ti.kaˈment/ /əˌɾɔ.ti.kəˈmen/ /əˌɾɔ.ti.kəˈment/ adv
érotiquement

esbalair /az.βa.ɫaˈi/ /az.βa.ɫaˈiɾ/ /ez.ba.ɫaˈiɾ/ /ez.βa.ɫaˈi/ /əz.bə.ɫəˈi/ esbalaeix esbalaeixen esbalaeixes esbalaeixi esbalaeixin esbalaeixis esbalaeixo esbalaint esbalair esbalairan esbalairem esbalaireu esbalairia esbalairien esbalairies esbalairà esbalairàs esbalairé esbalairíem esbalairíeu esbalaí esbalaíem esbalaíeu esbalaírem esbalaíreu esbalaís esbalaíssem esbalaísseu esbalaíssim esbalaíssiu esbalaïa esbalaïda esbalaïdes esbalaïen esbalaïes esbalaïm esbalaïra esbalaïren esbalaïres esbalaïsc esbalaïsca esbalaïsquen esbalaïsques esbalaïssen esbalaïsses esbalaïssin esbalaïssis esbalaït esbalaïts esbalaïu esbalaïx esbalaïxen esbalaïxes esbalaïxo n-occ occ sept val v
ébahir

esbaldregall /ez.baɫ.dɾeˈɣaʎ/ /əz.bəɫ.dɾəˈɣaʎ/ n masc
débris

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ esbandeix esbandeixen esbandeixes esbandeixi esbandeixin esbandeixis esbandeixo esbandia esbandida esbandides esbandien esbandies esbandim esbandint esbandir esbandira esbandiran esbandirem esbandiren esbandires esbandireu esbandiria esbandirien esbandiries esbandirà esbandiràs esbandiré esbandiríem esbandiríeu esbandisc esbandisca esbandisquen esbandisques esbandissen esbandisses esbandissin esbandissis esbandit esbandits esbandiu esbandix esbandixen esbandixes esbandixo esbandí esbandíem esbandíeu esbandírem esbandíreu esbandís esbandíssem esbandísseu esbandíssim esbandíssiu n-occ occ sept val v
rincer

esbarjo /azˈβaɾ.d͡ʒo/ /ezˈbaɾ.d͡ʒo/ /əzˈbar.ʒu/ /əzˈbaɾ.ʒo/ n masc
récréation

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
ronce

esbatre /ezˈba.tɾe/ /əzˈba.tɾə/ bal esbat esbata esbatem esbaten esbatent esbatera esbateren esbateres esbates esbatessen esbatesses esbatessin esbatessis esbateu esbati esbatia esbatien esbaties esbatin esbatis esbato esbatran esbatre esbatrem esbatreu esbatria esbatrien esbatries esbatrà esbatràs esbatré esbatríem esbatríeu esbats esbatuda esbatudes esbatut esbatuts esbaté esbatérem esbatéreu esbatés esbatéssem esbatésseu esbatéssim esbatéssiu esbatí esbatíem esbatíeu occ sept val v
secouer

esberlar /az.βerˈɫa/ /ez.beɾˈɫaɾ/ /ez.βerˈɫa/ /ez.βeɾˈɫa/ /əz.bərˈɫa/ esberla esberlada esberlades esberlant esberlar esberlaran esberlarem esberlaren esberlares esberlareu esberlaria esberlarien esberlaries esberlarà esberlaràs esberlaré esberlaríem esberlaríeu esberlat esberlats esberlava esberlaven esberlaves esberle esberlem esberlen esberles esberlessen esberlesses esberlessin esberlessis esberleu esberli esberlin esberlis esberlo esberlà esberlàrem esberlàreu esberlàvem esberlàveu esberlés esberléssem esberlésseu esberléssim esberléssiu esberlí occ sept v
fendre

esblaimar /az.βɫajˈma/ /ez.bɫajˈmaɾ/ /ez.βɫajˈma/ /əz.bɫəjˈma/ alg ant bal cent eiv esblaim esblaima esblaimada esblaimades esblaimaia esblaimaien esblaimaies esblaimam esblaimant esblaimar esblaimara esblaimaran esblaimarem esblaimaren esblaimares esblaimareu esblaimaria esblaimarien esblaimaries esblaimariva esblaimariven esblaimarives esblaimarà esblaimaràs esblaimaré esblaimaríem esblaimaríeu esblaimarívem esblaimaríveu esblaimassen esblaimasses esblaimassin esblaimassis esblaimat esblaimats esblaimau esblaimava esblaimaven esblaimaves esblaimavi esblaimavo esblaime esblaimeguem esblaimeguessa esblaimeguessen esblaimeguesses esblaimegueu esblaimegués esblaimeguéssom esblaimeguéssou esblaimem esblaimen esblaimes esblaimessa esblaimessen esblaimesses esblaimessi esblaimessin esblaimessis esblaimeu esblaimi esblaimin esblaimis esblaimo esblaimos esblaims esblaimà esblaimàiem esblaimàieu esblaimàrem esblaimàreu esblaimàs esblaimàssem esblaimàsseu esblaimàssim esblaimàssiu esblaimàvem esblaimàvets esblaimàveu esblaimàvom esblaimés esblaiméssem esblaimésseu esblaiméssim esblaiméssiu esblaimí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pâlir

esbojarradament /ez.bo.d͡ʒaˌra.ðaˈment/ /ez.βo.d͡ʒaˌra.ðaˈmen/ /ez.βo.ʒaˌra.ðaˈmen/ /əz.bo.ʒəˌra.ðəˈment/ /əz.bu.ʒəˌra.ðəˈmen/ adv
follement

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
brouillon ébauche

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esborr esborra esborrada esborrades esborram esborrant esborrar esborrara esborraran esborrarem esborraren esborrares esborrareu esborraria esborrarien esborraries esborrarà esborraràs esborraré esborraríem esborraríeu esborrassen esborrasses esborrassin esborrassis esborrat esborrats esborrau esborrava esborraven esborraves esborre esborrem esborren esborres esborressen esborresses esborressin esborressis esborreu esborri esborrin esborris esborro esborrà esborràrem esborràreu esborràs esborràssem esborràsseu esborràssim esborràssiu esborràvem esborràveu esborrés esborréssem esborrésseu esborréssim esborréssiu esborrí occ sept val v
effacer
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esborronar /az.βo.roˈna/ /ez.bo.roˈnaɾ/ /ez.βo.roˈna/ /əz.bo.roˈna/ /əz.bu.ruˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esborron esborrona esborronada esborronades esborronam esborronant esborronar esborronara esborronaran esborronarem esborronaren esborronares esborronareu esborronaria esborronarien esborronaries esborronarà esborronaràs esborronaré esborronaríem esborronaríeu esborronassen esborronasses esborronassin esborronassis esborronat esborronats esborronau esborronava esborronaven esborronaves esborrone esborronem esborronen esborrones esborronessen esborronesses esborronessin esborronessis esborroneu esborroni esborronin esborronis esborrono esborronà esborronàrem esborronàreu esborronàs esborronàssem esborronàsseu esborronàssim esborronàssiu esborronàvem esborronàveu esborronés esborronéssem esborronésseu esborronéssim esborronéssiu esborroní occ sept val v
hérisser

esbossar /ez.boˈsaɾ/ /ez.βoˈsa/ /əz.boˈsa/ /əz.buˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbossa esbossada esbossades esbossam esbossant esbossar esbossara esbossaran esbossarem esbossaren esbossares esbossareu esbossaria esbossarien esbossaries esbossarà esbossaràs esbossaré esbossaríem esbossaríeu esbossassen esbossasses esbossassin esbossassis esbossat esbossats esbossau esbossava esbossaven esbossaves esbosse esbossem esbossen esbosses esbossessen esbossesses esbossessin esbossessis esbosseu esbossi esbossin esbossis esbosso esbossà esbossàrem esbossàreu esbossàs esbossàssem esbossàsseu esbossàssim esbossàssiu esbossàvem esbossàveu esbossés esbosséssem esbossésseu esbosséssim esbosséssiu esbossí esbós occ sept val v
ébaucher

esbotzar /az.βoˈd͡za/ /ez.boˈd͡zaɾ/ /ez.βoˈd͡za/ /əz.boˈd͡za/ /əz.buˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbotz esbotza esbotzada esbotzades esbotzam esbotzant esbotzar esbotzara esbotzaran esbotzarem esbotzaren esbotzares esbotzareu esbotzaria esbotzarien esbotzaries esbotzarà esbotzaràs esbotzaré esbotzaríem esbotzaríeu esbotzassen esbotzasses esbotzassin esbotzassis esbotzat esbotzats esbotzau esbotzava esbotzaven esbotzaves esbotze esbotzem esbotzen esbotzes esbotzessen esbotzesses esbotzessin esbotzessis esbotzeu esbotzi esbotzin esbotzis esbotzo esbotzà esbotzàrem esbotzàreu esbotzàs esbotzàssem esbotzàsseu esbotzàssim esbotzàssiu esbotzàvem esbotzàveu esbotzés esbotzéssem esbotzésseu esbotzéssim esbotzéssiu esbotzí occ sept val v
crever

esbraonar /ez.bɾa.oˈnaɾ/ /ez.βɾa.oˈna/ /əz.bɾə.oˈna/ /əz.bɾə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbraon esbraona esbraonada esbraonades esbraonam esbraonant esbraonar esbraonara esbraonaran esbraonarem esbraonaren esbraonares esbraonareu esbraonaria esbraonarien esbraonaries esbraonarà esbraonaràs esbraonaré esbraonaríem esbraonaríeu esbraonassen esbraonasses esbraonassin esbraonassis esbraonat esbraonats esbraonau esbraonava esbraonaven esbraonaves esbraone esbraonem esbraonen esbraones esbraonessen esbraonesses esbraonessin esbraonessis esbraoneu esbraoni esbraonin esbraonis esbraono esbraonà esbraonàrem esbraonàreu esbraonàs esbraonàssem esbraonàsseu esbraonàssim esbraonàssiu esbraonàvem esbraonàveu esbraonés esbraonéssem esbraonésseu esbraonéssim esbraonéssiu esbraoní occ val v
affaiblir
Fer perdre el vigor, la força.
éreinter
Fatigar molt, esgotar.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbrina esbrinada esbrinades esbrinam esbrinant esbrinar esbrinara esbrinaran esbrinarem esbrinaren esbrinares esbrinareu esbrinaria esbrinarien esbrinaries esbrinarà esbrinaràs esbrinaré esbrinaríem esbrinaríeu esbrinassen esbrinasses esbrinassin esbrinassis esbrinat esbrinats esbrinau esbrinava esbrinaven esbrinaves esbrine esbrinem esbrinen esbrines esbrinessen esbrinesses esbrinessin esbrinessis esbrineu esbrini esbrinin esbrinis esbrino esbrinà esbrinàrem esbrinàreu esbrinàs esbrinàssem esbrinàsseu esbrinàssim esbrinàssiu esbrinàvem esbrinàveu esbrinés esbrinéssem esbrinésseu esbrinéssim esbrinéssiu esbriní esbrín occ sept val v
découvrir
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbrollar /ez.bɾoˈʎaɾ/ /ez.βɾoˈʎa/ /əz.bɾoˈʎa/ /əz.bɾuˈʎa/ alg ant bal cent eiv esbroll esbrolla esbrollada esbrollades esbrollaia esbrollaien esbrollaies esbrollam esbrollant esbrollar esbrollara esbrollaran esbrollarem esbrollaren esbrollares esbrollareu esbrollaria esbrollarien esbrollaries esbrollariva esbrollariven esbrollarives esbrollarà esbrollaràs esbrollaré esbrollaríem esbrollaríeu esbrollarívem esbrollaríveu esbrollassen esbrollasses esbrollassin esbrollassis esbrollat esbrollats esbrollau esbrollava esbrollaven esbrollaves esbrollavi esbrollavo esbrolle esbrolleguem esbrolleguessa esbrolleguessen esbrolleguesses esbrollegueu esbrollegués esbrolleguéssom esbrolleguéssou esbrollem esbrollen esbrolles esbrollessa esbrollessen esbrollesses esbrollessi esbrollessin esbrollessis esbrolleu esbrolli esbrollin esbrollis esbrollo esbrollos esbrolls esbrollà esbrollàiem esbrollàieu esbrollàrem esbrollàreu esbrollàs esbrollàssem esbrollàsseu esbrollàssim esbrollàssiu esbrollàvem esbrollàvets esbrollàveu esbrollàvom esbrollés esbrolléssem esbrollésseu esbrolléssim esbrolléssiu esbrollí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
débroussailler

esbroncar /az.βɾoŋˈka/ /ez.bɾoŋˈkaɾ/ /ez.βɾoŋˈka/ /əz.bɾoŋˈka/ /əz.bɾuŋˈka/ alg ant bal cent eiv esbronc esbronca esbroncada esbroncades esbroncaia esbroncaien esbroncaies esbroncam esbroncant esbroncar esbroncara esbroncaran esbroncarem esbroncaren esbroncares esbroncareu esbroncaria esbroncarien esbroncaries esbroncariva esbroncariven esbroncarives esbroncarà esbroncaràs esbroncaré esbroncaríem esbroncaríeu esbroncarívem esbroncaríveu esbroncassen esbroncasses esbroncassin esbroncassis esbroncat esbroncats esbroncau esbroncava esbroncaven esbroncaves esbroncavi esbroncavo esbronco esbroncos esbroncà esbroncàiem esbroncàieu esbroncàrem esbroncàreu esbroncàs esbroncàssem esbroncàsseu esbroncàssim esbroncàssiu esbroncàvem esbroncàvets esbroncàveu esbroncàvom esbronque esbronqueguem esbronqueguessa esbronqueguessen esbronqueguesses esbronquegueu esbronquegués esbronqueguéssom esbronqueguéssou esbronquem esbronquen esbronques esbronquessa esbronquessen esbronquesses esbronquessi esbronquessin esbronquessis esbronqueu esbronqui esbronquin esbronquis esbronqués esbronquéssem esbronquésseu esbronquéssim esbronquéssiu esbronquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
réprimander

esbrostar /ez.bɾosˈtaɾ/ /ez.βɾosˈta/ /əz.bɾosˈta/ /əz.bɾusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbrost esbrosta esbrostada esbrostades esbrostam esbrostant esbrostar esbrostaran esbrostarem esbrostaren esbrostares esbrostareu esbrostaria esbrostarien esbrostaries esbrostarà esbrostaràs esbrostaré esbrostaríem esbrostaríeu esbrostassen esbrostasses esbrostassin esbrostassis esbrostat esbrostats esbrostau esbrostava esbrostaven esbrostaves esbroste esbrostem esbrosten esbrostes esbrostessen esbrostesses esbrostessin esbrostessis esbrosteu esbrosti esbrostin esbrostis esbrosto esbrostà esbrostàrem esbrostàreu esbrostàs esbrostàssem esbrostàsseu esbrostàssim esbrostàssiu esbrostàvem esbrostàveu esbrostés esbrostéssem esbrostésseu esbrostéssim esbrostéssiu esbrostí occ sept v
ébrancher

esbrotar /az.βɾoˈta/ /ez.bɾoˈtaɾ/ /ez.βɾoˈta/ /əz.bɾoˈta/ /əz.bɾuˈta/ alg ant bal cent eiv esbrot esbrota esbrotada esbrotades esbrotaia esbrotaien esbrotaies esbrotam esbrotant esbrotar esbrotara esbrotaran esbrotarem esbrotaren esbrotares esbrotareu esbrotaria esbrotarien esbrotaries esbrotariva esbrotariven esbrotarives esbrotarà esbrotaràs esbrotaré esbrotaríem esbrotaríeu esbrotarívem esbrotaríveu esbrotassen esbrotasses esbrotassin esbrotassis esbrotat esbrotats esbrotau esbrotava esbrotaven esbrotaves esbrotavi esbrotavo esbrote esbroteguem esbroteguessa esbroteguessen esbroteguesses esbrotegueu esbrotegués esbroteguéssom esbroteguéssou esbrotem esbroten esbrotes esbrotessa esbrotessen esbrotesses esbrotessi esbrotessin esbrotessis esbroteu esbroti esbrotin esbrotis esbroto esbrotos esbrots esbrotà esbrotàiem esbrotàieu esbrotàrem esbrotàreu esbrotàs esbrotàssem esbrotàsseu esbrotàssim esbrotàssiu esbrotàvem esbrotàvets esbrotàveu esbrotàvom esbrotés esbrotéssem esbrotésseu esbrotéssim esbrotéssiu esbrotí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ôter

esbufegar /az.βu.feˈɣa/ /ez.bu.feˈɣaɾ/ /ez.βu.feˈɣa/ /əz.bu.fəˈɣa/ alg bal eiv esbufeg esbufega esbufegada esbufegades esbufegam esbufegant esbufegar esbufegara esbufegaran esbufegarem esbufegaren esbufegares esbufegareu esbufegaria esbufegarien esbufegaries esbufegarà esbufegaràs esbufegaré esbufegaríem esbufegaríeu esbufegassen esbufegasses esbufegassin esbufegassis esbufegat esbufegats esbufegau esbufegava esbufegaven esbufegaves esbufego esbufegue esbufeguem esbufeguen esbufegues esbufeguessen esbufeguesses esbufeguessin esbufeguessis esbufegueu esbufegui esbufeguin esbufeguis esbufegués esbufeguéssem esbufeguésseu esbufeguéssim esbufeguéssiu esbufeguí esbufegà esbufegàrem esbufegàreu esbufegàs esbufegàssem esbufegàsseu esbufegàssim esbufegàssiu esbufegàvem esbufegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
respirer bruyamment

esbós /ezˈbos/ n masc
ébauche

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
amadou
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escabellar /as.ka.βeˈʎa/ /as.ka.βeˈʎaɾ/ /es.ka.beˈʎaɾ/ /es.ka.βeˈʎa/ /əs.kə.bəˈja/ /əs.kə.bəˈʎa/ /əs.kə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escabell escabella escabellada escabellades escabellam escabellant escabellar escabellara escabellaran escabellarem escabellaren escabellares escabellareu escabellaria escabellarien escabellaries escabellarà escabellaràs escabellaré escabellaríem escabellaríeu escabellassen escabellasses escabellassin escabellassis escabellat escabellats escabellau escabellava escabellaven escabellaves escabelle escabellem escabellen escabelles escabellessen escabellesses escabellessin escabellessis escabelleu escabelli escabellin escabellis escabello escabellà escabellàrem escabellàreu escabellàs escabellàssem escabellàsseu escabellàssim escabellàssiu escabellàvem escabellàveu escabellés escabelléssem escabellésseu escabelléssim escabelléssiu escabellí occ sept val v
ébouriffer

escabetx /es.kaˈbet͡ʃ/ /əs.kəˈβɛt͡ʃ/ n masc
marinade

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
échec

escac i mat n masc
échec et mat

escacs /esˈkaks/ n masc
échecs
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafandre /es.kaˈfan.dɾe/ /əs.kəˈfan.dɾə/ n masc
scaphandre

escafoïdal /es.ka.fo.iˈðaɫ/ /əs.kə.fo.iˈðaɫ/ /əs.kə.fu.iˈðaɫ/ adj
scaphoïde

escaientment /es.kaˌjemˈmen/ /es.kaˌjemˈment/ /əs.kəˌjemˈmen/ /əs.kəˌjemˈment/ adv
adéquatement

escaig /esˈkat͡ʃ/ /əsˈkat͡ʃ/ n masc
quelques

escaiola /as.kaˈjɔ.ɫɛ/ /es.kaˈjɔ.ɫa/ /es.kaˈjɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈjɔ.ɫə/ n fem
alpiste
Planta de la família de les gramínies amb fruits emprats com a aliment per als ocells de gàbia (Phalaris canariensis).
plâtre
Pasta de guix i aiguacuit utilitzada en escultura i decoració, com a revestiment en construcció o per endurir embenatges.

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
équerre demi-carré
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
escalier
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
gamme
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
échelle
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.
Sistema de mesura que estableix una correspondència entre els nombres i les propietats dels objectes mesurats.

escala cromàtica n fem
échelle chromatique

escala d'actitud n fem
échelle d'attitude

escala de sancions n fem
échelle des sanctions

escala mecànica n fem
escalier mécanique

escalada /as.kaˈɫa.ðɛ/ /es.kaˈɫa.ða/ /əs.kəˈɫa.ðə/ n fem
escalade
Esport que consisteix en ascendir per un indret vertical utilitzant els quatre membres per a progressar.

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ alg ant bal cent eiv escal escala escalada escalades escalaia escalaien escalaies escalam escalant escalar escalara escalaran escalarem escalaren escalares escalareu escalaria escalarien escalaries escalariva escalariven escalarives escalarà escalaràs escalaré escalaríem escalaríeu escalarívem escalaríveu escalassen escalasses escalassin escalassis escalat escalats escalau escalava escalaven escalaves escalavi escalavo escale escaleguem escaleguessa escaleguessen escaleguesses escalegueu escalegués escaleguéssom escaleguéssou escalem escalen escales escalessa escalessen escalesses escalessi escalessin escalessis escaleu escali escalin escalis escalo escalos escals escalà escalàiem escalàieu escalàrem escalàreu escalàs escalàssem escalàsseu escalàssim escalàssiu escalàvem escalàvets escalàveu escalàvom escalés escaléssem escalésseu escaléssim escaléssiu escalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
monter

escalat n masc
changement d'échelle

escaldar /as.kaɫˈda/ /es.kaɫˈda/ /es.kaɫˈdaɾ/ /əs.kəɫˈda/ alg ant bal cent eiv escald escalda escaldada escaldades escaldaia escaldaien escaldaies escaldam escaldant escaldar escaldara escaldaran escaldarem escaldaren escaldares escaldareu escaldaria escaldarien escaldaries escaldariva escaldariven escaldarives escaldarà escaldaràs escaldaré escaldaríem escaldaríeu escaldarívem escaldaríveu escaldassen escaldasses escaldassin escaldassis escaldat escaldats escaldau escaldava escaldaven escaldaves escaldavi escaldavo escalde escaldeguem escaldeguessa escaldeguessen escaldeguesses escaldegueu escaldegués escaldeguéssom escaldeguéssou escaldem escalden escaldes escaldessa escaldessen escaldesses escaldessi escaldessin escaldessis escaldeu escaldi escaldin escaldis escaldo escaldos escalds escaldà escaldàiem escaldàieu escaldàrem escaldàreu escaldàs escaldàssem escaldàsseu escaldàssim escaldàssiu escaldàvem escaldàvets escaldàveu escaldàvom escaldés escaldéssem escaldésseu escaldéssim escaldéssiu escaldí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ébouillanter

escaleta /as.kaˈɫe.ta/ /as.kaˈɫe.tɛ/ /es.kaˈɫe.ta/ /əs.kəˈɫə.tə/ /əs.kəˈɫɛ.tə/ n fem
échelette

escalf /esˈkaɫf/ /əsˈkaɫf/ n masc
chaleur

escalfador /as.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðoɾ/ /əs.kəɫ.fəˈðo/ n masc
chauffe-eau
Aparell termodinàmic que escalfa l’aigua domèstica.

escalfallits /esˌkaɫ.faˈʎits/ /əsˌkaɫ.fəˈʎits/ n masc
bassinoire

escalfament /as.kaɫ.faˈmen/ /es.kaɫ.faˈmen/ /es.kaɫ.faˈment/ /kaɫ.faˈment/ /əs.kəɫ.fəˈmen/ /əs.kəɫ.fəˈment/ n masc
échauffement

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escalf escalfa escalfada escalfades escalfam escalfant escalfar escalfara escalfaran escalfarem escalfaren escalfares escalfareu escalfaria escalfarien escalfaries escalfarà escalfaràs escalfaré escalfaríem escalfaríeu escalfassen escalfasses escalfassin escalfassis escalfat escalfats escalfau escalfava escalfaven escalfaves escalfe escalfem escalfen escalfes escalfessen escalfesses escalfessin escalfessis escalfeu escalfi escalfin escalfis escalfo escalfà escalfàrem escalfàreu escalfàs escalfàssem escalfàsseu escalfàssim escalfàssiu escalfàvem escalfàveu escalfés escalféssem escalfésseu escalféssim escalféssiu escalfí occ sept val v
chauffer
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalfar la pilota v
chauffer la balle

escalfar les mans v
chauffer les mains

escalfor /as.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfoɾ/ /əs.kəɫˈfo/ n fem
chaleur

escalivada /es.ka.ɫiˈva.ða/ /es.ka.ɫiˈβa.ða/ /əs.kə.ɫiˈva.ðə/ /əs.kə.ɫiˈβa.ðə/ n fem
légumes rôtis
Verdures fetes al caliu, normalment pebrots, albergínies, cebes, tomàquets i patates.

escalivar /as.ka.ɫiˈβa/ /es.ka.ɫiˈvaɾ/ /es.ka.ɫiˈβa/ /əs.kə.ɫiˈva/ /əs.kə.ɫiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escaliu escaliv escaliva escalivada escalivades escalivam escalivant escalivar escalivara escalivaran escalivarem escalivaren escalivares escalivareu escalivaria escalivarien escalivaries escalivarà escalivaràs escalivaré escalivaríem escalivaríeu escalivassen escalivasses escalivassin escalivassis escalivat escalivats escalivau escalivava escalivaven escalivaves escalive escalivem escaliven escalives escalivessen escalivesses escalivessin escalivessis escaliveu escalivi escalivin escalivis escalivo escalivà escalivàrem escalivàreu escalivàs escalivàssem escalivàsseu escalivàssim escalivàssiu escalivàvem escalivàveu escalivés escalivéssem escalivésseu escalivéssim escalivéssiu escaliví occ sept val v
cuir à la braise

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
échalote
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamarlà /es.ka.maɾˈɫa/ /əs.kə.mərˈɫa/ n masc
langoustine

escambell /as.kamˈbeʎ/ /es.kamˈbeʎ/ /əs.kəmˈbeʎ/ n masc
tabouret
Tamboret de poca alçada i sense respatller que serveix per a posar-hi els peus quan hom està assegut, o per a pujar-hi de peus.

escamnar /es.kamˈna/ /es.kamˈnaɾ/ /əs.kəmˈna/ escamna escamnada escamnades escamnant escamnar escamnaran escamnarem escamnaren escamnares escamnareu escamnaria escamnarien escamnaries escamnarà escamnaràs escamnaré escamnaríem escamnaríeu escamnat escamnats escamnava escamnaven escamnaves escamnem escamnen escamnes escamnessen escamnesses escamnessin escamnessis escamneu escamni escamnin escamnis escamno escamnà escamnàrem escamnàreu escamnàvem escamnàveu escamnés escamnéssem escamnésseu escamnéssim escamnéssiu escamní sept v
rendre méfiant
Fer posar recelós, desconfiat.

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ n masc
peloton
Grup armat de persones (milícies, policies, etc) no gaire nombrós, sovint agrupat per a un objectiu específic.
Grup petit de ciclistes que van a una mateixa velocitat durant una cursa i se separa del pilot.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escamp escampa escampada escampades escampam escampant escampar escampara escamparan escamparem escamparen escampares escampareu escamparia escamparien escamparies escamparà escamparàs escamparé escamparíem escamparíeu escampassen escampasses escampassin escampassis escampat escampats escampau escampava escampaven escampaves escampe escampem escampen escampes escampessen escampesses escampessin escampessis escampeu escampi escampin escampis escampo escampà escampàrem escampàreu escampàs escampàssem escampàsseu escampàssim escampàssiu escampàvem escampàveu escampés escampéssem escampésseu escampéssim escampéssiu escampí occ sept val v
disperser
Separar en parts allò que formava un tot.
extenseur
Estendre una matèria per una superfície.

escampar la boira v
envoyer promener

escandalitzar /es.kan.da.ɫiˈd͡za/ /es.kan.da.ɫiˈza/ /es.kan.da.ɫiˈzaɾ/ /əs.kən.də.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escandalitz escandalitza escandalitzada escandalitzades escandalitzam escandalitzant escandalitzar escandalitzara escandalitzaran escandalitzarem escandalitzaren escandalitzares escandalitzareu escandalitzaria escandalitzarien escandalitzaries escandalitzarà escandalitzaràs escandalitzaré escandalitzaríem escandalitzaríeu escandalitzassen escandalitzasses escandalitzassin escandalitzassis escandalitzat escandalitzats escandalitzau escandalitzava escandalitzaven escandalitzaves escandalitze escandalitzem escandalitzen escandalitzes escandalitzessen escandalitzesses escandalitzessin escandalitzessis escandalitzeu escandalitzi escandalitzin escandalitzis escandalitzo escandalitzà escandalitzàrem escandalitzàreu escandalitzàs escandalitzàssem escandalitzàsseu escandalitzàssim escandalitzàssiu escandalitzàvem escandalitzàveu escandalitzés escandalitzéssem escandalitzésseu escandalitzéssim escandalitzéssiu escandalitzí occ sept val v
scandaliser

escandall /as.kanˈdaʎ/ /es.kanˈdaʎ/ /əs.kənˈdaj/ /əs.kənˈdaʎ/ n masc
sonde contrôle
Instrument que consta d'un cilindre de plom posat a l’extrem d’un cordill, que serveix per a determinar la pregonesa del mar, d’un riu, etc., en un punt determinat.
contrôle
Determinació del valor, de la qualitat, etc., d'una mercaderia agafant-ne mostres i generalitzant-ne els resultats.

escandallar /as.kan.daˈʎa/ /es.kan.daˈʎa/ /es.kan.daˈʎaɾ/ /əs.kən.dəˈja/ /əs.kən.dəˈʎa/ alg ant bal cent eiv escandall escandalla escandallada escandallades escandallaia escandallaien escandallaies escandallam escandallant escandallar escandallara escandallaran escandallarem escandallaren escandallares escandallareu escandallaria escandallarien escandallaries escandallariva escandallariven escandallarives escandallarà escandallaràs escandallaré escandallaríem escandallaríeu escandallarívem escandallaríveu escandallassen escandallasses escandallassin escandallassis escandallat escandallats escandallau escandallava escandallaven escandallaves escandallavi escandallavo escandalle escandalleguem escandalleguessa escandalleguessen escandalleguesses escandallegueu escandallegués escandalleguéssom escandalleguéssou escandallem escandallen escandalles escandallessa escandallessen escandallesses escandallessi escandallessin escandallessis escandalleu escandalli escandallin escandallis escandallo escandallos escandalls escandallà escandallàiem escandallàieu escandallàrem escandallàreu escandallàs escandallàssem escandallàsseu escandallàssim escandallàssiu escandallàvem escandallàvets escandallàveu escandallàvom escandallés escandalléssem escandallésseu escandalléssim escandalléssiu escandallí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sonder
Sondar, mesurar la profunditat, la verticalitat, d'una massa d'aigua mitjançant l'escandall o un altre instrument.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
scandium

escandir /es.kanˈdi/ /es.kanˈdiɾ/ /əs.kənˈdi/ bal escandeix escandeixen escandeixes escandeixi escandeixin escandeixis escandeixo escandesc escandesqui escandesquin escandesquis escandia escandida escandides escandien escandies escandiguem escandigueu escandim escandint escandir escandira escandiran escandirem escandiren escandires escandireu escandiria escandirien escandiries escandirà escandiràs escandiré escandiríem escandiríeu escandisc escandisca escandisquen escandisques escandissen escandisses escandissin escandissis escandit escandits escandiu escandix escandixen escandixes escandixo escandí escandíem escandíeu escandírem escandíreu escandís escandíssem escandísseu escandíssim escandíssiu n-occ occ sept val v
scander

escaneig /es.kaˈnet͡ʃ/ /əs.kəˈnət͡ʃ/ /əs.kəˈnɛt͡ʃ/ n masc
scannage

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escanege escanegem escanegen escaneges escanegessen escanegesses escanegessin escanegessis escanegeu escanegi escanegin escanegis escanegés escanegéssem escanegésseu escanegéssim escanegéssiu escanegí escaneig escaneja escanejada escanejades escanejam escanejant escanejar escanejara escanejaran escanejarem escanejaren escanejares escanejareu escanejaria escanejarien escanejaries escanejarà escanejaràs escanejaré escanejaríem escanejaríeu escanejassen escanejasses escanejassin escanejassis escanejat escanejats escanejau escanejava escanejaven escanejaves escanejo escanejà escanejàrem escanejàreu escanejàs escanejàssem escanejàsseu escanejàssim escanejàssiu escanejàvem escanejàveu occ sept val v
scanner numériser

escantellar /as.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎaɾ/ /əs.kən.təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escantell escantella escantellada escantellades escantellam escantellant escantellar escantellaran escantellarem escantellaren escantellares escantellareu escantellaria escantellarien escantellaries escantellarà escantellaràs escantellaré escantellaríem escantellaríeu escantellassen escantellasses escantellassin escantellassis escantellat escantellats escantellau escantellava escantellaven escantellaves escantelle escantellem escantellen escantelles escantellessen escantellesses escantellessin escantellessis escantelleu escantelli escantellin escantellis escantello escantellà escantellàrem escantellàreu escantellàs escantellàssem escantellàsseu escantellàssim escantellàssiu escantellàvem escantellàveu escantellés escantelléssem escantellésseu escantelléssim escantelléssiu escantellí occ sept v
écorner

escanyar /as.kaˈɲa/ /es.kaˈɲa/ /es.kaˈɲaɾ/ /əs.kəˈɲa/ alg ant bal cent eiv escany escanya escanyada escanyades escanyaia escanyaien escanyaies escanyam escanyant escanyar escanyara escanyaran escanyarem escanyaren escanyares escanyareu escanyaria escanyarien escanyaries escanyariva escanyariven escanyarives escanyarà escanyaràs escanyaré escanyaríem escanyaríeu escanyarívem escanyaríveu escanyassen escanyasses escanyassin escanyassis escanyat escanyats escanyau escanyava escanyaven escanyaves escanyavi escanyavo escanye escanyeguem escanyeguessa escanyeguessen escanyeguesses escanyegueu escanyegués escanyeguéssom escanyeguéssou escanyem escanyen escanyes escanyessa escanyessen escanyesses escanyessi escanyessin escanyessis escanyeu escanyi escanyin escanyis escanyo escanyos escanys escanyà escanyàiem escanyàieu escanyàrem escanyàreu escanyàs escanyàssem escanyàsseu escanyàssim escanyàssiu escanyàvem escanyàvets escanyàveu escanyàvom escanyés escanyéssem escanyésseu escanyéssim escanyéssiu escanyí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
étrangler

escanyolit /as.ka.ɲoˈɫit/ /es.ka.ɲoˈɫit/ /əs.kə.ɲoˈɫit/ /əs.kə.ɲuˈɫit/ adj masc
émacié

escapada /as.kaˈpa.ðɛ/ /es.kaˈpa.ða/ /es.kaˈpa/ /əs.kəˈpa.ðə/ n fem
escapade
Acció d’escapar.
échappée
(esports de pilota) Acció i efecte d'un atacant de fer un moviment sobtat i ràpid en una direcció determinada per deixar enrere el seu defensor.

escapada en profunditat n fem
percée par le centre

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ alg ant bal cent eiv escap escapa escapada escapades escapaia escapaien escapaies escapam escapant escapar escapara escaparan escaparem escaparen escapares escapareu escaparia escaparien escaparies escapariva escapariven escaparives escaparà escaparàs escaparé escaparíem escaparíeu escaparívem escaparíveu escapassen escapasses escapassin escapassis escapat escapats escapau escapava escapaven escapaves escapavi escapavo escape escapeguem escapeguessa escapeguessen escapeguesses escapegueu escapegués escapeguéssom escapeguéssou escapem escapen escapes escapessa escapessen escapesses escapessi escapessin escapessis escapeu escapi escapin escapis escapo escapos escaps escapà escapàiem escapàieu escapàrem escapàreu escapàs escapàssem escapàsseu escapàssim escapàssiu escapàvem escapàvets escapàveu escapàvom escapés escapéssem escapésseu escapéssim escapéssiu escapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
échapper

escapar-se v
couper

escar /esˈka/ /esˈkaɾ/ /əsˈka/ /əsˈkar/ n masc
échouage
Pla inclinat a la vora de l'aigua per a avarar o retirar les embarcacions.

escar /esˈka/ /esˈkaɾ/ /əsˈka/ /əsˈkar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esc esca escada escades escam escant escar escara escaran escarem escaren escares escareu escaria escarien escaries escarà escaràs escaré escaríem escaríeu escassen escasses escassin escassis escat escats escau escava escaven escaves esco escà escàrem escàreu escàs escàssem escàsseu escàssim escàssiu escàvem escàveu esque esquem esquen esques esquessen esquesses esquessin esquessis esqueu esqui esquin esquis esqués esquéssem esquésseu esquéssim esquéssiu esquí occ sept val v
appâter
Posar l’esquer a l’ham, a un ormeig de pesca.

escara /esˈka.ɾa/ /əsˈka.ɾə/ n fem
escarre

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
scarabée

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
scarabée

escarafall /as.ka.ɾaˈfaʎ/ /es.ka.ɾaˈfaʎ/ /əs.kə.ɾəˈfaʎ/ n masc
exclamation

escaramussar /es.ka.ɾa.muˈsa/ /es.ka.ɾa.muˈsaɾ/ /əs.kə.ɾə.muˈsa/ alg ant bal cent eiv escaramussa escaramussada escaramussades escaramussaia escaramussaien escaramussaies escaramussam escaramussant escaramussar escaramussara escaramussaran escaramussarem escaramussaren escaramussares escaramussareu escaramussaria escaramussarien escaramussaries escaramussariva escaramussariven escaramussarives escaramussarà escaramussaràs escaramussaré escaramussaríem escaramussaríeu escaramussarívem escaramussaríveu escaramussassen escaramussasses escaramussassin escaramussassis escaramussat escaramussats escaramussau escaramussava escaramussaven escaramussaves escaramussavi escaramussavo escaramusse escaramusseguem escaramusseguessa escaramusseguessen escaramusseguesses escaramussegueu escaramussegués escaramusseguéssom escaramusseguéssou escaramussem escaramussen escaramusses escaramussessa escaramussessen escaramussesses escaramussessi escaramussessin escaramussessis escaramusseu escaramussi escaramussin escaramussis escaramusso escaramussos escaramussà escaramussàiem escaramussàieu escaramussàrem escaramussàreu escaramussàs escaramussàssem escaramussàsseu escaramussàssim escaramussàssiu escaramussàvem escaramussàvets escaramussàveu escaramussàvom escaramussés escaramusséssem escaramussésseu escaramusséssim escaramusséssiu escaramussí escaramús n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
escarmoucher

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
cocarde
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
geôlier

escaridament /es.ka.ɾi.ðaˈmen/ /es.ka.ɾi.ðaˈment/ /əs.kə.ɾi.ðəˈmen/ /əs.kə.ɾi.ðəˈment/ adv
nûment

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
écarlate

escarn /esˈkaɾn/ /əsˈkarn/ n masc
dérision
Burla a algú amb el propòsit de ridiculitzar-lo o desprestigiar-lo.

escarnidor /as.kar.niˈðo/ /es.kar.niˈðo/ /es.kaɾ.niˈðoɾ/ /əs.kər.niˈðo/ adj masc
raillerie

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ bal escarneix escarneixen escarneixes escarneixi escarneixin escarneixis escarneixo escarnesc escarnesqui escarnesquin escarnesquis escarnia escarnida escarnides escarnien escarnies escarniguem escarnigueu escarnim escarnint escarnir escarnira escarniran escarnirem escarniren escarnires escarnireu escarniria escarnirien escarniries escarnirà escarniràs escarniré escarniríem escarniríeu escarnisc escarnisca escarnisquen escarnisques escarnissen escarnisses escarnissin escarnissis escarnit escarnits escarniu escarnix escarnixen escarnixes escarnixo escarní escarníem escarníeu escarnírem escarníreu escarnís escarníssem escarnísseu escarníssim escarníssiu n-occ occ sept val v
railler

escarola /es.kaˈɾɔ.ɫa/ /es.kaˈɾɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈɾɔ.ɫə/ n fem
scarole

escarpa /esˈkaɾ.pa/ /əsˈkar.pə/ n fem
escarpe

escarpidor /es.kar.piˈðo/ /es.kaɾ.piˈðoɾ/ /əs.kər.piˈðo/ adj masc
démêlant
Que escarpeix, desembulla.

escarpidor /es.kar.piˈðo/ /es.kaɾ.piˈðoɾ/ /əs.kər.piˈðo/ n masc
démêloir
Pinta de pues grosses per a desembullar els cabells.

escarransidament /es.ka.ranˌsi.ðaˈmen/ /es.ka.ranˌsi.ðaˈment/ /əs.kə.rənˌsi.ðəˈmen/ /əs.kə.rənˌsi.ðəˈment/ adv
mesquinement

escarransit /as.ka.ranˈsit/ /es.ka.ranˈsit/ /əs.kə.rənˈsit/ adj masc
rachitique

escarràs /as.kaˈras/ /es.kaˈras/ /əs.kəˈras/ n masc
grappe
Penjoll de fruita, gotim.

escartejar /as.kar.teˈd͡ʒa/ /es.kar.teˈʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /əs.kər.təˈʒa/ /əs.kəɾ.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escartege escartegem escartegen escarteges escartegessen escartegesses escartegessin escartegessis escartegeu escartegi escartegin escartegis escartegés escartegéssem escartegésseu escartegéssim escartegéssiu escartegí escarteig escarteja escartejada escartejades escartejam escartejant escartejar escartejara escartejaran escartejarem escartejaren escartejares escartejareu escartejaria escartejarien escartejaries escartejarà escartejaràs escartejaré escartejaríem escartejaríeu escartejassen escartejasses escartejassin escartejassis escartejat escartejats escartejau escartejava escartejaven escartejaves escartejo escartejà escartejàrem escartejàreu escartejàs escartejàssem escartejàsseu escartejàssim escartejàssiu escartejàvem escartejàveu occ sept val v
battre

escassetat /es.ka.seˈtat/ n fem
disette

escat espinós n masc
ange de mer épineux

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
écaille

escatainar /es.ka.tajˈna/ /es.ka.tajˈnaɾ/ /əs.kə.təjˈna/ escataina escatainada escatainades escatainant escatainar escatainaran escatainarem escatainaren escatainares escatainareu escatainaria escatainarien escatainaries escatainarà escatainaràs escatainaré escatainaríem escatainaríeu escatainat escatainats escatainava escatainaven escatainaves escatainem escatainen escataines escatainessen escatainesses escatainessin escatainessis escataineu escataini escatainin escatainis escataino escatainà escatainàrem escatainàreu escatainàvem escatainàveu escatainés escatainéssem escatainésseu escatainéssim escatainéssiu escatainí sept v
caqueter

escataineig /es.ka.tajˈnet͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnət͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnɛt͡ʃ/ n masc
gloussement

escatós /as.kaˈtos/ /es.kaˈtos/ /əs.kəˈtos/ n masc
cavillone

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ bal escaem escaent escaeu escaic escaiem escaient escaieu escaiga escaiguda escaigudes escaiguem escaiguen escaiguera escaigueren escaigueres escaigues escaiguessen escaiguesses escaiguessin escaiguessis escaigueu escaigui escaiguin escaiguis escaigut escaiguts escaigué escaiguérem escaiguéreu escaigués escaiguéssem escaiguésseu escaiguéssim escaiguéssiu escaiguí escau escauen escauran escaure escaurem escaureu escauria escaurien escauries escaurà escauràs escauré escauríem escauríeu escaus esqueia esqueien esqueies esqueim esqueis esquèiem esquèieu esquéiem esquéieu occ val v
aller bien convenir
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.
se trouver
(pronominal) Estar en un lloc concret de manera casual, trobar-s'hi.
tomber
(pronominal) Una cosa, succeir en una ocasió, en una data.

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
scène

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
scène

escenogràficament /e.se.noˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /e.se.noˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ə.sə.nuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ /əs.sə.noˌɣɾa.fi.kəˈment/ /əs.sə.nuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
scénographiquement

escintil·lar /e.sin.tiɫˈɫa/ /e.sin.tiɫˈɫaɾ/ /e.sin.tiˈɫa/ /ə.sin.tiɫˈɫa/ /ə.sin.tiˈɫa/ /əs.sin.tiɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escintil escintil·la escintil·lada escintil·lades escintil·lam escintil·lant escintil·lar escintil·lara escintil·laran escintil·larem escintil·laren escintil·lares escintil·lareu escintil·laria escintil·larien escintil·laries escintil·larà escintil·laràs escintil·laré escintil·laríem escintil·laríeu escintil·lassen escintil·lasses escintil·lassin escintil·lassis escintil·lat escintil·lats escintil·lau escintil·lava escintil·laven escintil·laves escintil·le escintil·lem escintil·len escintil·les escintil·lessen escintil·lesses escintil·lessin escintil·lessis escintil·leu escintil·li escintil·lin escintil·lis escintil·lo escintil·là escintil·làrem escintil·làreu escintil·làs escintil·làssem escintil·làsseu escintil·làssim escintil·làssiu escintil·làvem escintil·làveu escintil·lés escintil·léssem escintil·lésseu escintil·léssim escintil·léssiu escintil·lí occ sept val v
scintiller

escissió /e.si.siˈo/ /ə.si.siˈo/ /əs.si.siˈo/ n fem
scission

esclarir /es.kɫaˈɾi/ /es.kɫaˈɾiɾ/ /əs.kɫəˈɾi/ bal esclareix esclareixen esclareixes esclareixi esclareixin esclareixis esclareixo esclaresc esclaresqui esclaresquin esclaresquis esclaria esclarida esclarides esclarien esclaries esclariguem esclarigueu esclarim esclarint esclarir esclarira esclariran esclarirem esclariren esclarires esclarireu esclariria esclaririen esclariries esclarirà esclariràs esclariré esclariríem esclariríeu esclarisc esclarisca esclarisquen esclarisques esclarissen esclarisses esclarissin esclarissis esclarit esclarits esclariu esclarix esclarixen esclarixes esclarixo esclarí esclaríem esclaríeu esclarírem esclaríreu esclarís esclaríssem esclarísseu esclaríssim esclaríssiu n-occ occ sept val v
dépêtrer
Desfer nusos dels cabells.

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esclat esclata esclatada esclatades esclatam esclatant esclatar esclatara esclataran esclatarem esclataren esclatares esclatareu esclataria esclatarien esclataries esclatarà esclataràs esclataré esclataríem esclataríeu esclatassen esclatasses esclatassin esclatassis esclatat esclatats esclatau esclatava esclataven esclataves esclate esclatem esclaten esclates esclatessen esclatesses esclatessin esclatessis esclateu esclati esclatin esclatis esclato esclatà esclatàrem esclatàreu esclatàs esclatàssem esclatàsseu esclatàssim esclatàssiu esclatàvem esclatàveu esclatés esclatéssem esclatésseu esclatéssim esclatéssiu esclatí occ sept val v
éclater
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.
Manifestar-se de forma sobtada.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
esclave
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.
Persona subjecta als seus desitjos, vicis i passions desordenades.

esclavatge /es.kɫaˈva.d͡ʒe/ /es.kɫaˈβa.d͡ʒe/ /əs.kɫəˈva.d͡ʒə/ /əs.kɫəˈβa.d͡ʒə/ n masc
esclavage

escletxa /asˈkle.t͡ʃa/ /asˈkle.t͡ʃɛ/ /esˈkɫe.t͡ʃa/ /əsˈkɫe.t͡ʃə/ n fem
fente

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
sabot
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escloscar /es.kɫosˈka/ /es.kɫosˈkaɾ/ /əs.kɫosˈka/ /əs.kɫusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esclosc esclosca escloscada escloscades escloscam escloscant escloscar escloscara escloscaran escloscarem escloscaren escloscares escloscareu escloscaria escloscarien escloscaries escloscarà escloscaràs escloscaré escloscaríem escloscaríeu escloscassen escloscasses escloscassin escloscassis escloscat escloscats escloscau escloscava escloscaven escloscaves esclosco escloscà escloscàrem escloscàreu escloscàs escloscàssem escloscàsseu escloscàssim escloscàssiu escloscàvem escloscàveu esclosque esclosquem esclosquen esclosques esclosquessen esclosquesses esclosquessin esclosquessis esclosqueu esclosqui esclosquin esclosquis esclosqués esclosquéssem esclosquésseu esclosquéssim esclosquéssiu esclosquí occ sept val v
écaler
Treure la closca a un fruit, un ou.
décortiquer
Treure la closca a un animal, especialment un crustaci, un mol·lusc.

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ adj masc
écossais

escoda /esˈko.ða/ /əsˈko.ðə/ n fem
smille

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
école collège
Col·legi, establiment per aprendre.
école
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola activa n fem
école active

escola alternativa n fem
école alternative

escola bressol n fem
école enfantine

escola coeducadora n fem
école coéducative

escola comprensiva n fem
école polyvalente

escola confessional n fem
école confessionnelle

escola cooperativa n fem
école cooperative

escola d'adults n fem
école d'adultes

escola d'art dramàtic n fem
école d'art dramatique

escola d'arts aplicades i oficis artístics n fem
école d'arts appliqués

escola d'educadors en el lleure infantil i juvenil n fem
école de moniteurs éducateurs de la jeunesse

escola d'estiu n fem
école d'été

escola de capacitació agrària n fem
collège de formation agricole

escola de mares i pares n fem
école des parents

escola de música n fem
école de musique

escola de natura n fem
école de nature

escola europea n fem
école européenne

escola experimental n fem
école expérimentale

escola inclusiva n fem
école intégratrice

escola internacional n fem
école internationale

escola itinerant n fem
école itinérante

escola laica n fem
école laïque

escola mixta n fem
école mixte

escola normal n fem
école normale

escola oficial d'idiomes n fem
école officielle de langues

escola privada n fem
école privée

escola professional n fem
école de formation professionnelle

escola pública n fem
école publique

escola religiosa n fem
école religieuse

escola rural n fem
école rurale

escola tècnica superior n fem
école technique supérieure

escola unitària n fem
école à classe unique

escola universitària n fem
école universitaire

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
enfant de ch­œur

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
scolaire‏‎

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ n neut
écolier
Persona que assisteix a una escola com a alumne.

escolaritat n fem
scolarité

escolarització /es.ko.ɫa.ɾi.d͡za.siˈo/ /es.ko.ɫa.ɾi.za.siˈo/ /əs.ko.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əs.ku.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
scolarisation

escolarització obligatòria n fem
scolarisation obligatoire

escolaritzar /es.ko.ɫa.ɾiˈd͡za/ /es.ko.ɫa.ɾiˈza/ /es.ko.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /əs.ko.ɫə.ɾiˈd͡za/ /əs.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escolaritz escolaritza escolaritzada escolaritzades escolaritzam escolaritzant escolaritzar escolaritzara escolaritzaran escolaritzarem escolaritzaren escolaritzares escolaritzareu escolaritzaria escolaritzarien escolaritzaries escolaritzarà escolaritzaràs escolaritzaré escolaritzaríem escolaritzaríeu escolaritzassen escolaritzasses escolaritzassin escolaritzassis escolaritzat escolaritzats escolaritzau escolaritzava escolaritzaven escolaritzaves escolaritze escolaritzem escolaritzen escolaritzes escolaritzessen escolaritzesses escolaritzessin escolaritzessis escolaritzeu escolaritzi escolaritzin escolaritzis escolaritzo escolaritzà escolaritzàrem escolaritzàreu escolaritzàs escolaritzàssem escolaritzàsseu escolaritzàssim escolaritzàssiu escolaritzàvem escolaritzàveu escolaritzés escolaritzéssem escolaritzésseu escolaritzéssim escolaritzéssiu escolaritzí occ sept val v
scolariser

escoli /esˈkɔ.ɫi/ /əsˈkɔ.ɫi/ n masc
scolie

escoliasta /es.ko.ɫiˈas.ta/ /əs.ko.ɫiˈas.tə/ /əs.ku.ɫiˈas.tə/ n neut
scoliaste

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n fem
écoute
Acció d’escoltar.

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n neut
scout
Noi o noia afiliat a l'escoltisme.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
écouter

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ n masc
scoutisme

escolà /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ n masc
enfant de chœur
Persona que serveix en l’església ajudant a missa i altres ministeris.
lingue bleue
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Molva macrophthalma)

escolàstic /es.koˈɫas.tik/ /əs.kuˈɫas.tik/ adj masc
scolastique

escolàstica /es.koˈɫas.ti.ka/ /əs.koˈɫas.ti.kə/ /əs.kuˈɫas.ti.kə/ n fem
scolastique
Moviment de la filosofia medieval d'influència de Sant Tomàs, que pretenia justificar la fe amb el raonament.

escolàsticament /es.koˌɫas.ti.kaˈmen/ /es.koˌɫas.ti.kaˈment/ /əs.koˌɫas.ti.kəˈment/ /əs.kuˌɫas.ti.kəˈmen/ adv
scolastiquement

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
balai ramon
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrada /as.komˈbɾa.ðɛ/ /es.komˈbɾa.ða/ /əs.komˈbɾa.ðə/ /əs.kumˈbɾa.ðə/ n fem
balayage
Acció d’escombrar.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escombr escombra escombrada escombrades escombram escombrant escombrar escombrara escombraran escombrarem escombraren escombrares escombrareu escombraria escombrarien escombraries escombrarà escombraràs escombraré escombraríem escombraríeu escombrassen escombrasses escombrassin escombrassis escombrat escombrats escombrau escombrava escombraven escombraves escombre escombrem escombren escombres escombressen escombresses escombressin escombressis escombreu escombri escombrin escombris escombro escombrà escombràrem escombràreu escombràs escombràssem escombràsseu escombràssim escombràssiu escombràvem escombràveu escombrés escombréssem escombrésseu escombréssim escombréssiu escombrí occ sept val v
balayer
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
ordures
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
balayeur

escometre /as.koˈme.tɾe/ /es.koˈme.tɾe/ /əs.koˈmə.tɾə/ /əs.kuˈmɛ.tɾə/ alg bal escomesa escomeses escomesos escomet escometa escometem escometen escometent escometera escometeren escometeres escometes escometessen escometesses escometessin escometessis escometeu escometi escometia escometien escometies escometin escometis escometo escometran escometre escometrem escometreu escometria escometrien escometries escometrà escometràs escometré escometríem escometríeu escomets escometé escometérem escometéreu escometés escometéssem escometésseu escometéssim escometéssiu escometí escometíem escometíeu escomès escomés occ sept val v
charger
Dirigir-se contra algú de forma violenta o ofensiva, envestir.
se lancer
Tirar endavant o posar en marxa un projecte o una empresa.

escopinada /as.ko.piˈna.ðɛ/ /es.ko.piˈna.ða/ /əs.ko.piˈna.ðə/ /əs.ku.piˈna.ðə/ n fem
crachat

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
cracher
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escopofília /es.ko.poˈfi.ɫi.a/ /əs.ko.poˈfi.ɫi.ə/ /əs.ku.puˈfi.ɫi.ə/ n fem
scopophilie

escorcoll /as.koɾˈkoʎ/ /es.koɾˈkoʎ/ /əs.koɾˈkoʎ/ /əs.kurˈkoʎ/ n masc
fouille

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escorcoll escorcolla escorcollada escorcollades escorcollam escorcollant escorcollar escorcollara escorcollaran escorcollarem escorcollaren escorcollares escorcollareu escorcollaria escorcollarien escorcollaries escorcollarà escorcollaràs escorcollaré escorcollaríem escorcollaríeu escorcollassen escorcollasses escorcollassin escorcollassis escorcollat escorcollats escorcollau escorcollava escorcollaven escorcollaves escorcolle escorcollem escorcollen escorcolles escorcollessen escorcollesses escorcollessin escorcollessis escorcolleu escorcolli escorcollin escorcollis escorcollo escorcollà escorcollàrem escorcollàreu escorcollàs escorcollàssem escorcollàsseu escorcollàssim escorcollàssiu escorcollàvem escorcollàveu escorcollés escorcolléssem escorcollésseu escorcolléssim escorcolléssiu escorcollí occ sept val v
fouiller

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
Scorpion

escorporeta de fons n fem
rascasse de Cadenat

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
scorpion

escorredor /es.ko.reˈðo/ /es.ko.reˈðoɾ/ /əs.ko.rəˈðo/ /əs.ku.rəˈðo/ adj
coulant
D’un nus, un llaç, que es pot afluixar o desfer escorrent-lo.

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
égouttoir

escorreplats /esˌko.reˈpɫats/ /əsˌko.rəˈpɫats/ n masc
égouttoir

escorta /esˈkoɾ.ta/ n neut
arrière

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
écorce
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
écot
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.
décolleté
Part del cos que queda al descobert per l’escotat d’un vestit.

escotar /as.koˈta/ /es.koˈta/ /es.koˈtaɾ/ /əs.koˈta/ /əs.kuˈta/ v
payer
Pagar l'escot o la part que toca a cadascú en alguna despesa comuna.

escovilló /es.ko.viˈʎo/ /es.ko.βiˈʎo/ /əs.ko.viˈʎo/ /əs.ku.viˈʎo/ /əs.ku.βiˈʎo/ n masc
écouvillon
(medicina) Tija amb un extrem cobert de cotó o material absorbent i estèril per a obtenir mostres a examinar o per a aplicar medicaments.

escreix /esˈkɾejʃ/ /əsˈkɾeʃ/ n masc
surplus
Pagament per sobre el punt convingut o degut.

escriba /esˈkɾi.ba/ /əsˈkɾi.βə/ n masc
scribe

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
écrivain

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
bureau pupitre
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
bureau
Habitació en què treballa un escriptor.
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
écriture
acte d'escriure

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ n masc
écrit

escrita /asˈkri.ta/ /esˈkɾi.ta/ /əsˈkɾi.tə/ n fem
raie tachetée
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Raja polystigma)
raie douce
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Raja montagui)
raie lisse
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Raja brachyura)

escrita d'anells n fem
raie circulaire

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
écrire

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
greffier

escrofulària /es.kɾo.fuˈɫa.ɾi.a/ /əs.kɾu.fuˈɫa.ɾi.ə/ n fem
scrophulaire
(botànica) Gènere de plantes herbàcies de la família de les escrofulariàcies (Scrophularia).
(botànica) Herba medicinal de la família de les escrofulariàcies (Scrophularia nodosa).

escrofulària nodosa n fem
scrophulaire noueuse

escrostar /as.kɾosˈta/ /es.kɾosˈta/ /es.kɾosˈtaɾ/ /əs.kɾosˈta/ /əs.kɾusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escrost escrosta escrostada escrostades escrostam escrostant escrostar escrostaran escrostarem escrostaren escrostares escrostareu escrostaria escrostarien escrostaries escrostarà escrostaràs escrostaré escrostaríem escrostaríeu escrostassen escrostasses escrostassin escrostassis escrostat escrostats escrostau escrostava escrostaven escrostaves escroste escrostem escrosten escrostes escrostessen escrostesses escrostessin escrostessis escrosteu escrosti escrostin escrostis escrosto escrostà escrostàrem escrostàreu escrostàs escrostàssem escrostàsseu escrostàssim escrostàssiu escrostàvem escrostàveu escrostés escrostéssem escrostésseu escrostéssim escrostéssiu escrostí occ sept v
écroûter

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
scrotum

escrupolosament /es.kɾu.poˌɫo.zaˈmen/ /es.kɾu.poˌɫo.zaˈment/ /əs.kɾu.poˌɫo.zəˈment/ /əs.kɾu.puˌɫo.zəˈmen/ adv
scrupuleusement

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escrut escruta escrutada escrutades escrutam escrutant escrutar escrutara escrutaran escrutarem escrutaren escrutares escrutareu escrutaria escrutarien escrutaries escrutarà escrutaràs escrutaré escrutaríem escrutaríeu escrutassen escrutasses escrutassin escrutassis escrutat escrutats escrutau escrutava escrutaven escrutaves escrute escrutem escruten escrutes escrutessen escrutesses escrutessin escrutessis escruteu escruti escrutin escrutis escruto escrutà escrutàrem escrutàreu escrutàs escrutàssem escrutàsseu escrutàssim escrutàssiu escrutàvem escrutàveu escrutés escrutéssem escrutésseu escrutéssim escrutéssiu escrutí occ sept val v
scruter

escrutini /es.kɾuˈti.ni/ /əs.kɾuˈti.ni/ n masc
scrutin

escríctids /esˈkɾik.tits/ /əsˈkɾik.tits/ n masc
eschrichtiidés

escrúpol /asˈkɾu.poɫ/ /esˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.puɫ/ n masc
scrupule

escubidú /es.ku.biˈðu/ /əs.ku.βiˈðu/ n masc
scoubidou

escudella /as.kuˈðe.ʎa/ /as.kuˈðe.ʎɛ/ /es.kuˈðe.ʎa/ /əs.kuˈðe.ʎə/ n fem
écuelle
Recipient ceràmic en forma de semiesfera usat especialment per a menjar-hi aliments amb brou.

escudeller /as.ku.ðeˈʎe/ /es.ku.ðeˈʎe/ /es.ku.ðeˈʎeɾ/ /əs.ku.ðəˈʎe/ n masc
dressoir
Prestatge o armari, sovint de fusta, per sostenir la vaixella un cop rentada.

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
écueil

escullera /es.kuˈʎe.ɾa/ /əs.kuˈje.ɾə/ /əs.kuˈʎe.ɾə/ n fem
jetée

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ alg ant bal centr eiv esculpeix esculpeixa esculpeixen esculpeixes esculpeixi esculpeixin esculpeixis esculpeixo esculpeixs esculpesc esculpesca esculpesquen esculpesques esculpesqui esculpesquin esculpesquis esculpia esculpida esculpides esculpien esculpies esculpiguem esculpiguera esculpigueren esculpigueres esculpiguessen esculpiguesses esculpiguessin esculpiguessis esculpigueu esculpigueva esculpigueven esculpigueves esculpigué esculpiguérem esculpiguéreu esculpigués esculpiguéssem esculpiguésseu esculpiguéssim esculpiguéssiu esculpiguévem esculpiguéveu esculpim esculpint esculpir esculpira esculpiran esculpirem esculpiren esculpires esculpireu esculpiria esculpirien esculpiries esculpiriva esculpiriven esculpirives esculpirà esculpiràs esculpiré esculpiríem esculpiríeu esculpirívem esculpiríveu esculpisc esculpisca esculpisco esculpiscos esculpisquem esculpisquen esculpisques esculpisqueu esculpissa esculpissen esculpisses esculpissi esculpissin esculpissis esculpist esculpit esculpits esculpiu esculpiva esculpiven esculpives esculpix esculpixa esculpixen esculpixes esculpixi esculpixin esculpixis esculpixo esculpixos esculpí esculpíem esculpíets esculpíeu esculpírem esculpíreu esculpís esculpíscon esculpíssem esculpísseu esculpíssim esculpíssiu esculpíssom esculpíssou esculpívem esculpíveu esculpíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sculpter

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
sculpteur

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
sculpture

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
écume mousse

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ n fem
écumoire

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
ramoneur ramoneuse

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
cure-dent

escurar /as.kuˈɾa/ /es.kuˈɾa/ /es.kuˈɾaɾ/ /əs.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escur escura escurada escurades escuram escurant escurar escurara escuraran escurarem escuraren escurares escurareu escuraria escurarien escuraries escurarà escuraràs escuraré escuraríem escuraríeu escurassen escurasses escurassin escurassis escurat escurats escurau escurava escuraven escuraves escure escurem escuren escures escuressen escuresses escuressin escuressis escureu escuri escurin escuris escuro escurà escuràrem escuràreu escuràs escuràssem escuràsseu escuràssim escuràssiu escuràvem escuràveu escurés escuréssem escurésseu escuréssim escuréssiu escurí occ sept val v
brousser

escurçada /es.kuɾˈsa.ða/ /əs.kurˈsa.ðə/ n fem
raccourcissement

escurçana /es.kuɾˈsa.na/ /əs.kurˈsa.nə/ n fem
pastenague
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Dasyatis pastinaca)

escurçana clavellada n fem
pastenague

escurçana rodona n fem
pastenague africaine

escurçana violeta n fem
pastenague violette

escurçar /as.kurˈsa/ /es.kurˈsa/ /es.kuɾˈsa/ /es.kuɾˈsaɾ/ /əs.kurˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escurce escurcem escurcen escurces escurcessen escurcesses escurcessin escurcessis escurceu escurci escurcin escurcis escurcés escurcéssem escurcésseu escurcéssim escurcéssiu escurcí escurç escurça escurçada escurçades escurçam escurçant escurçar escurçara escurçaran escurçarem escurçaren escurçares escurçareu escurçaria escurçarien escurçaries escurçarà escurçaràs escurçaré escurçaríem escurçaríeu escurçassen escurçasses escurçassin escurçassis escurçat escurçats escurçau escurçava escurçaven escurçaves escurço escurçà escurçàrem escurçàreu escurçàs escurçàssem escurçàsseu escurçàssim escurçàssiu escurçàvem escurçàveu occ sept val v
raccourcir

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
vipère
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
bouclier écu
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.
escudo
Nom de diverses monedes modernes i antigues.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ n masc
tolet

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
scandale

escàner /esˈka.neɾ/ /əsˈka.nər/ n masc
scanneur

escèptic /eˈsɛp.tik/ /əsˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
sceptique
Relatiu a la doctrina filosòfica de l’escepticisme que assegura que no hi ha res que sigui cert.

escèptic /eˈsɛp.tik/ /əsˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ n masc
sceptique
Seguidor de la doctrina filosòfica de l’escepticisme.

escèpticament /eˌsɛp.ti.kaˈmen/ /eˌsɛp.ti.kaˈment/ /əsˌsɛp.ti.kəˈmen/ /əsˌsɛp.ti.kəˈment/ /əˌsɛp.ti.kəˈmen/ adv
sceptiquement

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
siège
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

escórpora /esˈkoɾ.po.ɾa/ /əsˈkor.pu.ɾə/ /əsˈkoɾ.po.ɾə/ n fem
rascasse brune
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Scorpaena porcus)

escórrer /asˈko.re/ /esˈko.re/ /esˈko.reɾ/ /əsˈko.rə/ bal escorr escorre escorregem escorregeu escorreguda escorregudes escorreguem escorreguera escorregueren escorregueres escorreguessen escorreguesses escorreguessin escorreguessis escorregut escorreguts escorregué escorreguérem escorreguéreu escorregués escorreguéssem escorreguésseu escorreguéssim escorreguéssiu escorreguí escorregéreu escorrem escorren escorrent escorreran escorrerem escorrereu escorreria escorrerien escorreries escorrerà escorreràs escorreré escorreríem escorreríeu escorres escorreu escorri escorria escorrien escorries escorrin escorris escorro escorrs escorríem escorríeu escórrec escórrega escórregen escórreguen escórregues escórrer occ sept val v
égoutter
Fer córrer el líquid d’un lloc fins a buidar-lo completament.
essorer
Fer degotar el líquid que xopa alguna cosa.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
événement

esdevenir /ez.ðe.veˈniɾ/ /ez.ðe.βeˈni/ /əz.də.βəˈni/ /əz.ðə.vəˈni/ alg bal esdevenc esdevendran esdevendrem esdevendreu esdevendria esdevendrien esdevendries esdevendrà esdevendràs esdevendré esdevendríem esdevendríeu esdevenen esdevenguda esdevengudes esdevenguem esdevengueren esdevengueres esdevenguessin esdevenguessis esdevengueu esdevengui esdevenguin esdevenguis esdevengut esdevenguts esdevengué esdevenguérem esdevenguéreu esdevengués esdevenguéssim esdevenguéssiu esdevenguí esdevenia esdevenien esdevenies esdevenim esdevenint esdevenir esdeveniu esdevens esdeveníem esdeveníeu esdevinc esdevindran esdevindrem esdevindreu esdevindria esdevindrien esdevindries esdevindrà esdevindràs esdevindré esdevindríem esdevindríeu esdevinga esdevinguda esdevingudes esdevinguem esdevinguen esdevinguera esdevingueren esdevingueres esdevingues esdevinguessen esdevinguesses esdevinguessin esdevinguessis esdevingueu esdevingui esdevinguin esdevinguis esdevingut esdevinguts esdevingué esdevinguérem esdevinguéreu esdevingués esdevinguéssem esdevinguésseu esdevinguéssim esdevinguéssiu esdevinguí esdevé esdevén occ val v
devenir

esfenoïdal /es.fe.no.iˈðaɫ/ /əs.fə.no.iˈðaɫ/ /əs.fə.nu.iˈðaɫ/ adj
sphénoïdal

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
sphère boule

esferoïdal /es.fe.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.fə.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.fə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
sphéroïdal

esfilagarsar /es.fi.ɫa.ɣarˈsa/ /es.fi.ɫa.ɣaɾˈsaɾ/ /əs.fi.ɫə.ɣərˈsa/ alg ant bal cent eiv esfilagars esfilagarsa esfilagarsada esfilagarsades esfilagarsaia esfilagarsaien esfilagarsaies esfilagarsam esfilagarsant esfilagarsar esfilagarsara esfilagarsaran esfilagarsarem esfilagarsaren esfilagarsares esfilagarsareu esfilagarsaria esfilagarsarien esfilagarsaries esfilagarsariva esfilagarsariven esfilagarsarives esfilagarsarà esfilagarsaràs esfilagarsaré esfilagarsaríem esfilagarsaríeu esfilagarsarívem esfilagarsaríveu esfilagarsassen esfilagarsasses esfilagarsassin esfilagarsassis esfilagarsat esfilagarsats esfilagarsau esfilagarsava esfilagarsaven esfilagarsaves esfilagarsavi esfilagarsavo esfilagarse esfilagarseguem esfilagarseguessa esfilagarseguessen esfilagarseguesses esfilagarsegueu esfilagarsegués esfilagarseguéssom esfilagarseguéssou esfilagarsem esfilagarsen esfilagarses esfilagarsessa esfilagarsessen esfilagarsesses esfilagarsessi esfilagarsessin esfilagarsessis esfilagarseu esfilagarsi esfilagarsin esfilagarsis esfilagarso esfilagarsos esfilagarss esfilagarsà esfilagarsàiem esfilagarsàieu esfilagarsàrem esfilagarsàreu esfilagarsàs esfilagarsàssem esfilagarsàsseu esfilagarsàssim esfilagarsàssiu esfilagarsàvem esfilagarsàvets esfilagarsàveu esfilagarsàvom esfilagarsés esfilagarséssem esfilagarsésseu esfilagarséssim esfilagarséssiu esfilagarsí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
effilocher

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
sphinx

esfondrar /as.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾaɾ/ /əs.fonˈdɾa/ /əs.funˈdɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esfondr esfondra esfondrada esfondrades esfondram esfondrant esfondrar esfondrara esfondraran esfondrarem esfondraren esfondrares esfondrareu esfondraria esfondrarien esfondraries esfondrarà esfondraràs esfondraré esfondraríem esfondraríeu esfondrassen esfondrasses esfondrassin esfondrassis esfondrat esfondrats esfondrau esfondrava esfondraven esfondraves esfondre esfondrem esfondren esfondres esfondressen esfondresses esfondressin esfondressis esfondreu esfondri esfondrin esfondris esfondro esfondrà esfondràrem esfondràreu esfondràs esfondràssem esfondràsseu esfondràssim esfondràssiu esfondràvem esfondràveu esfondrés esfondréssem esfondrésseu esfondréssim esfondréssiu esfondrí occ sept val v
démolir

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
effort

esforçar-se /as.forˈsaɾ.se/ /es.foɾˈsaɾ.se/ /əs.foɾˈsaɾ.sə/ /əs.fur.sərˈsə/ /əs.furˈsar.sə/ alg ant bal cent eiv esforce esforceguem esforceguessa esforceguessen esforceguesses esforcegueu esforcegués esforceguéssom esforceguéssou esforcem esforcen esforces esforcessa esforcessen esforcesses esforcessi esforcessin esforcessis esforceu esforci esforcin esforcis esforcés esforcéssem esforcésseu esforcéssim esforcéssiu esforcí esforç esforça esforçada esforçades esforçaia esforçaien esforçaies esforçam esforçant esforçar esforçara esforçaran esforçarem esforçaren esforçares esforçareu esforçaria esforçarien esforçaries esforçariva esforçariven esforçarives esforçarà esforçaràs esforçaré esforçaríem esforçaríeu esforçarívem esforçaríveu esforçassen esforçasses esforçassin esforçassis esforçat esforçats esforçau esforçava esforçaven esforçaves esforçavi esforçavo esforço esforços esforçà esforçàiem esforçàieu esforçàrem esforçàreu esforçàs esforçàssem esforçàsseu esforçàssim esforçàssiu esforçàvem esforçàvets esforçàveu esforçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
faire un effort travailler
Posar tot l'interès per acomplir una activitat amb èxit.
Posar al límit la capacitat muscular.

esfullament /es.fu.ʎaˈmen/ /es.fu.ʎaˈment/ /əs.fu.jəˈmen/ /əs.fu.ʎəˈmen/ /əs.fu.ʎəˈment/ n masc
effeuillage

esfèricament /esˌfɛ.ɾi.kaˈmen/ /esˌfɛ.ɾi.kaˈment/ /əsˌfɛ.ɾi.kəˈmen/ /əsˌfɛ.ɾi.kəˈment/ adv
sphériquement

esgardissar /ez.ɣar.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsaɾ/ /əz.ɡər.diˈsa/ esgardissa esgardissada esgardissades esgardissant esgardissar esgardissaran esgardissarem esgardissaren esgardissares esgardissareu esgardissaria esgardissarien esgardissaries esgardissarà esgardissaràs esgardissaré esgardissaríem esgardissaríeu esgardissat esgardissats esgardissava esgardissaven esgardissaves esgardissem esgardissen esgardisses esgardissessen esgardissesses esgardissessin esgardissessis esgardisseu esgardissi esgardissin esgardissis esgardisso esgardissà esgardissàrem esgardissàreu esgardissàvem esgardissàveu esgardissés esgardisséssem esgardissésseu esgardisséssim esgardisséssiu esgardissí sept v
demeler
Desembullar; parlant dels cabells, seda, fils i altres coses semblants, arreglar els caps que s'han fet en un manyoc.
prendre
(pronominal) escabellar-se

esgargamellar-se /az.ɡaɾ.ɣa.meˈʎar.se/ /ez.ɣaɾ.ɣa.meˈʎaɾ.se/ /əz.ɡər.ɡə.məˈʎar.sə/ /əz.ɣər.ɣə.mə.ʎərˈsə/ /əz.ɣəɾ.ɣə.məˈʎaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgargamell esgargamella esgargamellada esgargamellades esgargamellam esgargamellant esgargamellar esgargamellaran esgargamellarem esgargamellaren esgargamellares esgargamellareu esgargamellaria esgargamellarien esgargamellaries esgargamellarà esgargamellaràs esgargamellaré esgargamellaríem esgargamellaríeu esgargamellassen esgargamellasses esgargamellassin esgargamellassis esgargamellat esgargamellats esgargamellau esgargamellava esgargamellaven esgargamellaves esgargamelle esgargamellem esgargamellen esgargamelles esgargamellessen esgargamellesses esgargamellessin esgargamellessis esgargamelleu esgargamelli esgargamellin esgargamellis esgargamello esgargamellà esgargamellàrem esgargamellàreu esgargamellàs esgargamellàssem esgargamellàsseu esgargamellàssim esgargamellàssiu esgargamellàvem esgargamellàveu esgargamellés esgargamelléssem esgargamellésseu esgargamelléssim esgargamelléssiu esgargamellí occ sept v
égosiller

esgaripar /ez.ɣa.ɾiˈpa/ /ez.ɣa.ɾiˈpaɾ/ /əz.ɡə.ɾiˈpa/ esgaripa esgaripada esgaripades esgaripant esgaripar esgariparan esgariparem esgariparen esgaripares esgaripareu esgariparia esgariparien esgariparies esgariparà esgariparàs esgariparé esgariparíem esgariparíeu esgaripat esgaripats esgaripava esgaripaven esgaripaves esgaripem esgaripen esgaripes esgaripessen esgaripesses esgaripessin esgaripessis esgaripeu esgaripi esgaripin esgaripis esgaripo esgaripà esgaripàrem esgaripàreu esgaripàvem esgaripàveu esgaripés esgaripéssem esgaripésseu esgaripéssim esgaripéssiu esgaripí sept v
hululer
Els mussol i altres ocells nocturns, fer el seu crit, fer esgarips.

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
égratignure

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ alg ant bal cent eiv esgarrap esgarrapa esgarrapada esgarrapades esgarrapaia esgarrapaien esgarrapaies esgarrapam esgarrapant esgarrapar esgarrapara esgarraparan esgarraparem esgarraparen esgarrapares esgarrapareu esgarraparia esgarraparien esgarraparies esgarrapariva esgarrapariven esgarraparives esgarraparà esgarraparàs esgarraparé esgarraparíem esgarraparíeu esgarraparívem esgarraparíveu esgarrapassen esgarrapasses esgarrapassin esgarrapassis esgarrapat esgarrapats esgarrapau esgarrapava esgarrapaven esgarrapaves esgarrapavi esgarrapavo esgarrape esgarrapeguem esgarrapeguessa esgarrapeguessen esgarrapeguesses esgarrapegueu esgarrapegués esgarrapeguéssom esgarrapeguéssou esgarrapem esgarrapen esgarrapes esgarrapessa esgarrapessen esgarrapesses esgarrapessi esgarrapessin esgarrapessis esgarrapeu esgarrapi esgarrapin esgarrapis esgarrapo esgarrapos esgarraps esgarrapà esgarrapàiem esgarrapàieu esgarrapàrem esgarrapàreu esgarrapàs esgarrapàssem esgarrapàsseu esgarrapàssim esgarrapàssiu esgarrapàvem esgarrapàvets esgarrapàveu esgarrapàvom esgarrapés esgarrapéssem esgarrapésseu esgarrapéssim esgarrapéssiu esgarrapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gratter

esgarriacries /az.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /ez.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /əz.ɡəˌri.əˈkɾi.əs/ n neut
troubre-fête

esgarrifar /az.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfaɾ/ /əz.ɡə.riˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. esgarrifa esgarrifada esgarrifades esgarrifant esgarrifar esgarrifara esgarrifaran esgarrifarem esgarrifaren esgarrifares esgarrifareu esgarrifaria esgarrifarien esgarrifaries esgarrifarà esgarrifaràs esgarrifaré esgarrifaríem esgarrifaríeu esgarrifassen esgarrifasses esgarrifat esgarrifats esgarrifava esgarrifaven esgarrifaves esgarrife esgarrifem esgarrifen esgarrifes esgarrifessen esgarrifesses esgarrifessin esgarrifessis esgarrifeu esgarrifi esgarrifin esgarrifis esgarrifo esgarrifà esgarrifàrem esgarrifàreu esgarrifàssem esgarrifàsseu esgarrifàvem esgarrifàveu esgarrifés esgarriféssem esgarrifésseu esgarriféssim esgarriféssiu esgarrifí occ sept val val (1) v
frémir
Patir tremolor per raons emotives.

esgarrifosament /az.ɣa.riˌfo.zaˈmen/ /ez.ɣa.riˌfo.zaˈmen/ /ez.ɣa.riˌfo.zaˈment/ /əz.ɡə.riˌfo.zəˈmen/ /əz.ɣə.riˌfo.zəˈmen/ /əz.ɣə.riˌfo.zəˈment/ adv
effroyablement

esglai /azˈɣɫaj/ /ezˈɣɫaj/ /əzˈɡɫaj/ n masc
effroi

esglaiar /az.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈjaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esglai esglaia esglaiada esglaiades esglaiam esglaiant esglaiar esglaiara esglaiaran esglaiarem esglaiaren esglaiares esglaiareu esglaiaria esglaiarien esglaiaries esglaiarà esglaiaràs esglaiaré esglaiaríem esglaiaríeu esglaiassen esglaiasses esglaiassin esglaiassis esglaiat esglaiats esglaiau esglaiava esglaiaven esglaiaves esglaie esglaiem esglaien esglaies esglaiessen esglaiesses esglaiessin esglaiessis esglaieu esglaio esglaià esglaiàrem esglaiàreu esglaiàs esglaiàssem esglaiàsseu esglaiàssim esglaiàssiu esglaiàvem esglaiàveu esglaiés esglaiéssem esglaiésseu esglaiéssim esglaiéssiu esglaí esglaï esglaïn esglaïs occ sept val v
effrayer

esglaonar /ez.ɣɫa.oˈna/ /ez.ɣɫa.oˈnaɾ/ /əz.ɡɫə.uˈna/ /əz.ɣɫə.oˈna/ /əz.ɣɫə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esglaon esglaona esglaonada esglaonades esglaonam esglaonant esglaonar esglaonara esglaonaran esglaonarem esglaonaren esglaonares esglaonareu esglaonaria esglaonarien esglaonaries esglaonarà esglaonaràs esglaonaré esglaonaríem esglaonaríeu esglaonassen esglaonasses esglaonassin esglaonassis esglaonat esglaonats esglaonau esglaonava esglaonaven esglaonaves esglaone esglaonem esglaonen esglaones esglaonessen esglaonesses esglaonessin esglaonessis esglaoneu esglaoni esglaonin esglaonis esglaono esglaonà esglaonàrem esglaonàreu esglaonàs esglaonàssem esglaonàsseu esglaonàssim esglaonàssiu esglaonàvem esglaonàveu esglaonés esglaonéssem esglaonésseu esglaonéssim esglaonéssiu esglaoní occ sept val v
échelonner

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
marche

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
église
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esgot esgota esgotada esgotades esgotam esgotant esgotar esgotara esgotaran esgotarem esgotaren esgotares esgotareu esgotaria esgotarien esgotaries esgotarà esgotaràs esgotaré esgotaríem esgotaríeu esgotassen esgotasses esgotassin esgotassis esgotat esgotats esgotau esgotava esgotaven esgotaves esgote esgotem esgoten esgotes esgotessen esgotesses esgotessin esgotessis esgoteu esgoti esgotin esgotis esgoto esgotà esgotàrem esgotàreu esgotàs esgotàssem esgotàsseu esgotàssim esgotàssiu esgotàvem esgotàveu esgotés esgotéssem esgotésseu esgotéssim esgotéssiu esgotí occ sept val v
épuiser
Buidar un líquid d’un recipient.
Exhaurir, consumir completament.
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
escrime

esgrimir /ez.ɣɾiˈmi/ /ez.ɣɾiˈmiɾ/ /əz.ɡɾiˈmi/ bal esgrimeix esgrimeixen esgrimeixes esgrimeixi esgrimeixin esgrimeixis esgrimeixo esgrimesc esgrimesqui esgrimesquin esgrimesquis esgrimia esgrimida esgrimides esgrimien esgrimies esgrimiguem esgrimigueu esgrimim esgrimint esgrimir esgrimira esgrimiran esgrimirem esgrimiren esgrimires esgrimireu esgrimiria esgrimirien esgrimiries esgrimirà esgrimiràs esgrimiré esgrimiríem esgrimiríeu esgrimisc esgrimisca esgrimisquen esgrimisques esgrimissen esgrimisses esgrimissin esgrimissis esgrimit esgrimits esgrimiu esgrimix esgrimixen esgrimixes esgrimixo esgrimí esgrimíem esgrimíeu esgrimírem esgrimíreu esgrimís esgrimíssem esgrimísseu esgrimíssim esgrimíssiu n-occ occ sept val v
brandir
Brandar una arma blanca.
faire valoir
Presentar arguments amb contundència.

esguard /ezˈɣwaɾt/ /əzˈɡwart/ n masc
regard égard
Direcció dels ulls que es fa quan es vol rebre informació visual.
Consideració, mirament, respecte.

esguardar /ez.ɣwarˈða/ /ez.ɣwaɾˈða/ /ez.ɣwaɾˈðaɾ/ alg ant bal cent eiv esguard esguarda esguardada esguardades esguardaia esguardaien esguardaies esguardam esguardant esguardar esguardara esguardaran esguardarem esguardaren esguardares esguardareu esguardaria esguardarien esguardaries esguardariva esguardariven esguardarives esguardarà esguardaràs esguardaré esguardaríem esguardaríeu esguardarívem esguardaríveu esguardassen esguardasses esguardassin esguardassis esguardat esguardats esguardau esguardava esguardaven esguardaves esguardavi esguardavo esguarde esguardeguem esguardeguessa esguardeguessen esguardeguesses esguardegueu esguardegués esguardeguéssom esguardeguéssou esguardem esguarden esguardes esguardessa esguardessen esguardesses esguardessi esguardessin esguardessis esguardeu esguardi esguardin esguardis esguardo esguardos esguards esguardà esguardàiem esguardàieu esguardàrem esguardàreu esguardàs esguardàssem esguardàsseu esguardàssim esguardàssiu esguardàvem esguardàvets esguardàveu esguardàvom esguardés esguardéssem esguardésseu esguardéssim esguardéssiu esguardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
regarder

esguerrar /az.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈraɾ/ /əz.ɡəˈra/ alg ant bal cent eiv esguerr esguerra esguerrada esguerrades esguerraia esguerraien esguerraies esguerram esguerrant esguerrar esguerrara esguerraran esguerrarem esguerraren esguerrares esguerrareu esguerraria esguerrarien esguerraries esguerrariva esguerrariven esguerrarives esguerrarà esguerraràs esguerraré esguerraríem esguerraríeu esguerrarívem esguerraríveu esguerrassen esguerrasses esguerrassin esguerrassis esguerrat esguerrats esguerrau esguerrava esguerraven esguerraves esguerravi esguerravo esguerre esguerreguem esguerreguessa esguerreguessen esguerreguesses esguerregueu esguerregués esguerreguéssom esguerreguéssou esguerrem esguerren esguerres esguerressa esguerressen esguerresses esguerressi esguerressin esguerressis esguerreu esguerri esguerrin esguerris esguerro esguerros esguerrs esguerrà esguerràiem esguerràieu esguerràrem esguerràreu esguerràs esguerràssem esguerràsseu esguerràssim esguerràssiu esguerràvem esguerràvets esguerràveu esguerràvom esguerrés esguerréssem esguerrésseu esguerréssim esguerréssiu esguerrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abîmer
Fer malbé.

esguerrat /ez.ɣeˈrat/ adj masc
difforme

esgüell /azˈɣweʎ/ /ezˈɣweʎ/ /əzˈɡweʎ/ n masc
clapissement

esgüellar /ez.ɣweˈʎa/ /ez.ɣweˈʎaɾ/ /əz.ɡwəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. esgüella esgüellada esgüellades esgüellant esgüellar esgüellara esgüellaran esgüellarem esgüellaren esgüellares esgüellareu esgüellaria esgüellarien esgüellaries esgüellarà esgüellaràs esgüellaré esgüellaríem esgüellaríeu esgüellassen esgüellasses esgüellat esgüellats esgüellava esgüellaven esgüellaves esgüelle esgüellem esgüellen esgüelles esgüellessen esgüellesses esgüellessin esgüellessis esgüelleu esgüelli esgüellin esgüellis esgüello esgüellà esgüellàrem esgüellàreu esgüellàssem esgüellàsseu esgüellàvem esgüellàveu esgüellés esgüelléssem esgüellésseu esgüelléssim esgüelléssiu esgüellí occ sept val val (1) v
clapir

eslip /ezˈɫip/ /əzˈɫip/ n masc
slip
Calçotets curts i sense camals.
slip de bain
Banyador curt i sense camals.

esllavissar-se /az.ʎa.βiˈsar.se/ /ez.ʎa.viˈsaɾ.se/ /ez.ʎa.βiˈsar.se/ /ez.ʎa.βiˈsaɾ.se/ /əz.ʎə.vi.sərˈsə/ /əz.ʎə.viˈsaɾ.sə/ /əz.ʎə.βiˈsar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ens esllavissam ens esllavissarem ens esllavissaríem ens esllavissem ens esllavissàrem ens esllavissàssem ens esllavissàssim ens esllavissàvem ens esllavisséssem ens esllavisséssim esllavissa esllavissa't esllavissant esllavissar esllavissara esllavissaran esllavissaren esllavissaria esllavissarien esllavissarà esllavissassen esllavissassin esllavissat esllavissau-vos esllavissava esllavissaven esllavisse esllavisse's esllavissem-nos esllavissen esllavissen-se esllavissessen esllavissessin esllavisseu-vos esllavissi esllavissi's esllavissin esllavissin-se esllavissà esllavissàs esllavissés m'esllavissara m'esllavissaria m'esllavissaré m'esllavissava m'esllavisse m'esllavissi m'esllavisso m'esllavissàs m'esllavissés m'esllavissí m'esllavís occ sept t'esllavissares t'esllavissaries t'esllavissaràs t'esllavissasses t'esllavissassis t'esllavissaves t'esllavisses t'esllavissesses t'esllavissessis t'esllavissis us esllavissareu us esllavissaríeu us esllavissau us esllavisseu us esllavissàreu us esllavissàsseu us esllavissàssiu us esllavissàveu us esllavissésseu us esllavisséssiu val v
s'ébouler

esllomadura /az.ʎo.maˈðu.ɾɛ/ /ez.ʎo.maˈðu.ɾa/ /əz.ʎo.məˈðu.ɾə/ /əz.ʎu.məˈðu.ɾə/ n fem
rupture
Acció i efecte d'esllomar o esllomar-se.

esllomar /az.ʎoˈma/ /az.ʎoˈmaɾ/ /ez.ʎoˈma/ /ez.ʎoˈmaɾ/ /əz.ʎoˈma/ /əz.ʎuˈma/ alg ant bal cent eiv esllom eslloma esllomada esllomades esllomaia esllomaien esllomaies esllomam esllomant esllomar esllomara esllomaran esllomarem esllomaren esllomares esllomareu esllomaria esllomarien esllomaries esllomariva esllomariven esllomarives esllomarà esllomaràs esllomaré esllomaríem esllomaríeu esllomarívem esllomaríveu esllomassen esllomasses esllomassin esllomassis esllomat esllomats esllomau esllomava esllomaven esllomaves esllomavi esllomavo esllome esllomeguem esllomeguessa esllomeguessen esllomeguesses esllomegueu esllomegués esllomeguéssom esllomeguéssou esllomem esllomen esllomes esllomessa esllomessen esllomesses esllomessi esllomessin esllomessis esllomeu esllomi esllomin esllomis esllomo esllomos eslloms esllomà esllomàiem esllomàieu esllomàrem esllomàreu esllomàs esllomàssem esllomàsseu esllomàssim esllomàssiu esllomàvem esllomàvets esllomàveu esllomàvom esllomés eslloméssem esllomésseu eslloméssim eslloméssiu esllomí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
éreinter

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
slovaque
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
slovaque
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
slovène
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
Slovène slovène
Natural d'Eslovènia.
slovène
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmaixada /ez.majˈʃa.ða/ /ez.maˈʃa.ða/ n fem
smash
(esports de pilota) Cop de dalt a baix executat amb potència per a dificultar al màxim el retorn de la pilota o el volant abans del bot o per a aconseguir un bot molt alt.
lancer coulé
(basquetbol) Acció i efecte d'introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmaixada en suspensió n fem
smash en sautant

esmaixada mitjana n fem
demi-smash

esmaixada rectificada n fem
smash autour de la tête

esmaixador /ez.ma.ʃaˈðoɾ/ /ez.maj.ʃaˈðo/ /ez.maj.ʃaˈðoɾ/ /əz.mə.ʃəˈðo/ n masc
smasheur

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ alg ant bal cent eiv esmaix esmaixa esmaixada esmaixades esmaixaia esmaixaien esmaixaies esmaixam esmaixant esmaixar esmaixara esmaixaran esmaixarem esmaixaren esmaixares esmaixareu esmaixaria esmaixarien esmaixaries esmaixariva esmaixariven esmaixarives esmaixarà esmaixaràs esmaixaré esmaixaríem esmaixaríeu esmaixarívem esmaixaríveu esmaixassen esmaixasses esmaixassin esmaixassis esmaixat esmaixats esmaixau esmaixava esmaixaven esmaixaves esmaixavi esmaixavo esmaixe esmaixeguem esmaixeguessa esmaixeguessen esmaixeguesses esmaixegueu esmaixegués esmaixeguéssom esmaixeguéssou esmaixem esmaixen esmaixes esmaixessa esmaixessen esmaixesses esmaixessi esmaixessin esmaixessis esmaixeu esmaixi esmaixin esmaixis esmaixo esmaixos esmaixs esmaixà esmaixàiem esmaixàieu esmaixàrem esmaixàreu esmaixàs esmaixàssem esmaixàsseu esmaixàssim esmaixàssiu esmaixàvem esmaixàvets esmaixàveu esmaixàvom esmaixés esmaixéssem esmaixésseu esmaixéssim esmaixéssiu esmaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
smasher
(esports de pilota) Colpejar la pilota o el volant de dalt a baix amb potència per a dificultar-ne al màxim el retorn abans del bot o per a aconseguir un bot molt alt.
(basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
émail

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ alg ant bal cent eiv esmalt esmalta esmaltada esmaltades esmaltaia esmaltaien esmaltaies esmaltam esmaltant esmaltar esmaltara esmaltaran esmaltarem esmaltaren esmaltares esmaltareu esmaltaria esmaltarien esmaltaries esmaltariva esmaltariven esmaltarives esmaltarà esmaltaràs esmaltaré esmaltaríem esmaltaríeu esmaltarívem esmaltaríveu esmaltassen esmaltasses esmaltassin esmaltassis esmaltat esmaltats esmaltau esmaltava esmaltaven esmaltaves esmaltavi esmaltavo esmalte esmalteguem esmalteguessa esmalteguessen esmalteguesses esmaltegueu esmaltegués esmalteguéssom esmalteguéssou esmaltem esmalten esmaltes esmaltessa esmaltessen esmaltesses esmaltessi esmaltessin esmaltessis esmalteu esmalti esmaltin esmaltis esmalto esmaltos esmalts esmaltà esmaltàiem esmaltàieu esmaltàrem esmaltàreu esmaltàs esmaltàssem esmaltàsseu esmaltàssim esmaltàssiu esmaltàvem esmaltàvets esmaltàveu esmaltàvom esmaltés esmaltéssem esmaltésseu esmaltéssim esmaltéssiu esmaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
émailler

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
amendement

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmena esmenada esmenades esmenam esmenant esmenar esmenara esmenaran esmenarem esmenaren esmenares esmenareu esmenaria esmenarien esmenaries esmenarà esmenaràs esmenaré esmenaríem esmenaríeu esmenassen esmenasses esmenassin esmenassis esmenat esmenats esmenau esmenava esmenaven esmenaves esmene esmenem esmenen esmenes esmenessen esmenesses esmenessin esmenessis esmeneu esmeni esmenin esmenis esmeno esmenà esmenàrem esmenàreu esmenàs esmenàssem esmenàsseu esmenàssim esmenàssiu esmenàvem esmenàveu esmenés esmenéssem esmenésseu esmenéssim esmenéssiu esmení esmèn occ sept val v
amender
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esment /azˈmen/ /azˈment/ /ezˈmen/ /ezˈment/ /əzˈmen/ /əzˈment/ n masc
référence
Comunicació d'una notícia.
attention
Atenció en fer una cosa.

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esment esmenta esmentada esmentades esmentam esmentant esmentar esmentara esmentaran esmentarem esmentaren esmentares esmentareu esmentaria esmentarien esmentaries esmentarà esmentaràs esmentaré esmentaríem esmentaríeu esmentassen esmentasses esmentassin esmentassis esmentat esmentats esmentau esmentava esmentaven esmentaves esmente esmentem esmenten esmentes esmentessen esmentesses esmentessin esmentessis esmenteu esmenti esmentin esmentis esmento esmentà esmentàrem esmentàreu esmentàs esmentàssem esmentàsseu esmentàssim esmentàssiu esmentàvem esmentàveu esmentés esmentéssem esmentésseu esmentéssim esmentéssiu esmentí occ sept val v
mentionner

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
émeri

esmicolar /az.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫaɾ/ /əz.mi.koˈɫa/ /əz.mi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esmicol esmicola esmicolada esmicolades esmicolam esmicolant esmicolar esmicolara esmicolaran esmicolarem esmicolaren esmicolares esmicolareu esmicolaria esmicolarien esmicolaries esmicolarà esmicolaràs esmicolaré esmicolaríem esmicolaríeu esmicolassen esmicolasses esmicolassin esmicolassis esmicolat esmicolats esmicolau esmicolava esmicolaven esmicolaves esmicole esmicolem esmicolen esmicoles esmicolessen esmicolesses esmicolessin esmicolessis esmicoleu esmicoli esmicolin esmicolis esmicolo esmicolà esmicolàrem esmicolàreu esmicolàs esmicolàssem esmicolàsseu esmicolàssim esmicolàssiu esmicolàvem esmicolàveu esmicolés esmicoléssem esmicolésseu esmicoléssim esmicoléssiu esmicolí occ sept val v
briser

esmirla /ezˈmiɾ.ɫa/ /əzˈmir.ɫə/ n fem
émerillon

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv esmol esmola esmolada esmolades esmolaia esmolaien esmolaies esmolam esmolant esmolar esmolara esmolaran esmolarem esmolaren esmolares esmolareu esmolaria esmolarien esmolaries esmolariva esmolariven esmolarives esmolarà esmolaràs esmolaré esmolaríem esmolaríeu esmolarívem esmolaríveu esmolassen esmolasses esmolassin esmolassis esmolat esmolats esmolau esmolava esmolaven esmolaves esmolavi esmolavo esmole esmoleguem esmoleguessa esmoleguessen esmoleguesses esmolegueu esmolegués esmoleguéssom esmoleguéssou esmolem esmolen esmoles esmolessa esmolessen esmolesses esmolessi esmolessin esmolessis esmoleu esmoli esmolin esmolis esmolo esmolos esmols esmolà esmolàiem esmolàieu esmolàrem esmolàreu esmolàs esmolàssem esmolàsseu esmolàssim esmolàssiu esmolàvem esmolàvets esmolàveu esmolàvom esmolés esmoléssem esmolésseu esmoléssim esmoléssiu esmolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
affiler

esmorteir /ez.mor.teˈi/ /ez.moɾ.teˈi/ /ez.moɾ.teˈiɾ/ /əz.moɾ.təˈi/ /əz.mur.təˈi/ bal esmorteeix esmorteeixen esmorteeixes esmorteeixi esmorteeixin esmorteeixis esmorteeixo esmorteesc esmorteesqui esmorteesquin esmorteesquis esmorteint esmorteir esmorteiran esmorteirem esmorteireu esmorteiria esmorteirien esmorteiries esmorteirà esmorteiràs esmorteiré esmorteiríem esmorteiríeu esmorteí esmorteíem esmorteíeu esmorteírem esmorteíreu esmorteís esmorteíssem esmorteísseu esmorteíssim esmorteíssiu esmorteïa esmorteïda esmorteïdes esmorteïen esmorteïes esmorteïguem esmorteïgueu esmorteïm esmorteïren esmorteïres esmorteïssen esmorteïsses esmorteïssin esmorteïssis esmorteït esmorteïts esmorteïu sept v
amortir

esmorteïment n masc
amorti

esmortir /az.morˈti/ /az.moɾˈtiɾ/ /ez.morˈti/ /ez.moɾˈti/ /ez.moɾˈtiɾ/ /əz.moɾˈti/ /əz.murˈti/ bal esmorteix esmorteixen esmorteixes esmorteixi esmorteixin esmorteixis esmorteixo esmortesc esmortesqui esmortesquin esmortesquis esmortia esmortida esmortides esmortien esmorties esmortiguem esmortigueu esmortim esmortint esmortir esmortira esmortiran esmortirem esmortiren esmortires esmortireu esmortiria esmortirien esmortiries esmortirà esmortiràs esmortiré esmortiríem esmortiríeu esmortisc esmortisca esmortisquen esmortisques esmortissen esmortisses esmortissin esmortissis esmortit esmortits esmortiu esmortix esmortixen esmortixes esmortixo esmortí esmortíem esmortíeu esmortírem esmortíreu esmortís esmortíssem esmortísseu esmortíssim esmortíssiu n-occ occ sept val v
amortir

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
petit déjeuner
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmorz esmorza esmorzada esmorzades esmorzam esmorzant esmorzar esmorzara esmorzaran esmorzarem esmorzaren esmorzares esmorzareu esmorzaria esmorzarien esmorzaries esmorzarà esmorzaràs esmorzaré esmorzaríem esmorzaríeu esmorzassen esmorzasses esmorzassin esmorzassis esmorzat esmorzats esmorzau esmorzava esmorzaven esmorzaves esmorze esmorzem esmorzen esmorzes esmorzessen esmorzesses esmorzessin esmorzessis esmorzeu esmorzi esmorzin esmorzis esmorzo esmorzà esmorzàrem esmorzàreu esmorzàs esmorzàssem esmorzàsseu esmorzàssim esmorzàssiu esmorzàvem esmorzàveu esmorzés esmorzéssem esmorzésseu esmorzéssim esmorzéssiu esmorzí occ sept val v
petit déjeuner
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

esnap n masc
remise directe

esnifar /ez.niˈfa/ /ez.niˈfaɾ/ /əz.niˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esnif esnifa esnifada esnifades esnifam esnifant esnifar esnifara esnifaran esnifarem esnifaren esnifares esnifareu esnifaria esnifarien esnifaries esnifarà esnifaràs esnifaré esnifaríem esnifaríeu esnifassen esnifasses esnifassin esnifassis esnifat esnifats esnifau esnifava esnifaven esnifaves esnife esnifem esnifen esnifes esnifessen esnifesses esnifessin esnifessis esnifeu esnifi esnifin esnifis esnifo esnifà esnifàrem esnifàreu esnifàs esnifàssem esnifàsseu esnifàssim esnifàssiu esnifàvem esnifàveu esnifés esniféssem esnifésseu esniféssim esniféssiu esnifí occ sept val v
sniffer

esnob /ezˈnɔp/ /əzˈnɔp/ n neut
snob

esofagitis /e.zo.faˈd͡ʒi.tis/ /e.zo.faˈʒi.tis/ /ə.zo.fəˈʒi.tis/ /ə.zu.fəˈʒi.tis/ n fem
œsophagite

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
spatial

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
spaghetti

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
espace
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espai contrari n masc
espace adverse

espai de fons n masc
recul du fond

espai de joc n masc
espace de jeu
(tennis de taula) Zona de 7 m d'amplada i 14 de llargada delimitada lateralment per tanques d'una alçària de 5 m, dintre la qual es disputen els partits de tennis de taula.

espai de pas n masc
espace de passage

espai educatiu n masc
espace didactique

espai europeu d'educació superior n masc
espace européen de l'enseignement supérieur

espai europeu de la informació n masc
espace européen de l'information

espai europeu de recerca n masc
espace européen de la recherche

espai europeu del coneixement n masc
espace européen de la connaissance

espai exterior n masc
espace extérieur

espai inferior n masc
espace inférieur

espai lliure n masc
espace libre
(voleibol) Espai corresponent a la projecció superior de la pista de joc, sense obstacles per al joc i d'una alçària mínima de 7 m.
(hoquei sobre herba) Zona del camp de joc on es pot jugar la bola amb més possibilitats d'èxit en un moment determinat d'un partit, perquè no és ocupada per cap jugador.

espai lliure de marcatge n masc
intervalle

espai propi n masc
espace propre

espaiosament /es.paˌjo.zaˈmen/ /es.paˌjo.zaˈment/ /əs.pəˌjo.zəˈmen/ /əs.pəˌjo.zəˈment/ adv
spacieusement

espant /asˈpan/ /esˈpan/ /esˈpant/ /əsˈpan/ /əsˈpant/ n masc
frayeur

espantadís /as.pan.taˈðis/ /es.pan.taˈðis/ /əs.pən.təˈðis/ n masc
effrayant

espantallops /esˌpan.taˈʎops/ /əsˌpan.təˈʎops/ n masc
baguenaudier

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
épouvantail

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ alg ant bal cent eiv espant espanta espantada espantades espantaia espantaien espantaies espantam espantant espantar espantara espantaran espantarem espantaren espantares espantareu espantaria espantarien espantaries espantariva espantariven espantarives espantarà espantaràs espantaré espantaríem espantaríeu espantarívem espantaríveu espantassen espantasses espantassin espantassis espantat espantats espantau espantava espantaven espantaves espantavi espantavo espante espanteguem espanteguessa espanteguessen espanteguesses espantegueu espantegués espanteguéssom espanteguéssou espantem espanten espantes espantessa espantessen espantesses espantessi espantessin espantessis espanteu espanti espantin espantis espanto espantos espants espantà espantàiem espantàieu espantàrem espantàreu espantàs espantàssem espantàsseu espantàssim espantàssiu espantàvem espantàvets espantàveu espantàvom espantés espantéssem espantésseu espantéssim espantéssiu espantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
effrayer

espantosament /es.panˌto.zaˈmen/ /es.panˌto.zaˈment/ /əs.pənˌto.zəˈmen/ /əs.pənˌto.zəˈment/ adv
effroyablement

espantós /as.panˈtos/ /es.panˈtos/ /əs.pənˈtos/ adj masc
effrayant

espanyar /as.paˈɲa/ /es.paˈɲa/ /es.paˈɲaɾ/ /əs.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) espany espanya espanyada espanyades espanyam espanyant espanyar espanyara espanyaran espanyarem espanyaren espanyares espanyareu espanyaria espanyarien espanyaries espanyarà espanyaràs espanyaré espanyaríem espanyaríeu espanyassen espanyasses espanyassin espanyassis espanyat espanyats espanyau espanyava espanyaven espanyaves espanye espanyem espanyen espanyes espanyessen espanyesses espanyessin espanyessis espanyeu espanyi espanyin espanyis espanyo espanyà espanyàrem espanyàreu espanyàs espanyàssem espanyàsseu espanyàssim espanyàssiu espanyàvem espanyàveu espanyés espanyéssem espanyésseu espanyéssim espanyéssiu espanyí occ sept val v
forcer

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
espagnol
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
espagnol
Habitant o nadiu d'Espanya.
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espanyolització /es.pa.ɲo.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.pa.ɲo.ɫi.za.siˈo/ /əs.pə.ɲo.ɫi.d͡zə.siˈo/ /əs.pə.ɲu.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
espagnolisation

espanyolitzar /es.pa.ɲo.ɫiˈd͡za/ /es.pa.ɲo.ɫiˈza/ /es.pa.ɲo.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.ɲo.ɫiˈd͡za/ /əs.pə.ɲu.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv espanyolitz espanyolitza espanyolitzada espanyolitzades espanyolitzaia espanyolitzaien espanyolitzaies espanyolitzam espanyolitzant espanyolitzar espanyolitzara espanyolitzaran espanyolitzarem espanyolitzaren espanyolitzares espanyolitzareu espanyolitzaria espanyolitzarien espanyolitzaries espanyolitzariva espanyolitzariven espanyolitzarives espanyolitzarà espanyolitzaràs espanyolitzaré espanyolitzaríem espanyolitzaríeu espanyolitzarívem espanyolitzaríveu espanyolitzassen espanyolitzasses espanyolitzassin espanyolitzassis espanyolitzat espanyolitzats espanyolitzau espanyolitzava espanyolitzaven espanyolitzaves espanyolitzavi espanyolitzavo espanyolitze espanyolitzeguem espanyolitzeguessa espanyolitzeguessen espanyolitzeguesses espanyolitzegueu espanyolitzegués espanyolitzeguéssom espanyolitzeguéssou espanyolitzem espanyolitzen espanyolitzes espanyolitzessa espanyolitzessen espanyolitzesses espanyolitzessi espanyolitzessin espanyolitzessis espanyolitzeu espanyolitzi espanyolitzin espanyolitzis espanyolitzo espanyolitzos espanyolitzs espanyolitzà espanyolitzàiem espanyolitzàieu espanyolitzàrem espanyolitzàreu espanyolitzàs espanyolitzàssem espanyolitzàsseu espanyolitzàssim espanyolitzàssiu espanyolitzàvem espanyolitzàvets espanyolitzàveu espanyolitzàvom espanyolitzés espanyolitzéssem espanyolitzésseu espanyolitzéssim espanyolitzéssiu espanyolitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hispaniser

esparadrap /es.pa.ɾaˈðɾap/ /əs.pə.ɾəˈðɾap/ n masc
sparadrap

esparcet /as.paɾˈset/ /es.paɾˈset/ /əs.pərˈsɛt/ n masc
sainfoin cultivé

espardenya /as.paɾˈðe.nɛ/ /as.paɾˈðe.ɲa/ /es.paɾˈðe.ɲa/ /əs.pərˈdɛ.ɲə/ /əs.pərˈðɛ.ɲə/ /əs.pəɾˈðə.ɲə/ n fem
espadrille

esparpalladament /es.par.paˌʎa.ðaˈmen/ /es.paɾ.paˌʎa.ðaˈmen/ /es.paɾ.paˌʎa.ðaˈment/ /əs.pər.pəˌʎa.ðəˈmen/ /əs.pəɾ.pəˌʎa.ðəˈment/ adv
dispersement

esparrall /es.paˈraʎ/ /əs.pəˈraj/ /əs.pəˈraʎ/ n masc
sargue annulaire

esparsament /esˌpar.saˈmen/ /esˌpaɾ.saˈmen/ /esˌpaɾ.saˈment/ /əsˌpar.səˈmen/ /əsˌpaɾ.səˈment/ adv
éparsement

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ n masc
sparte alfa

esparver /es.parˈβe/ /es.paɾˈveɾ/ /es.paɾˈβe/ /əs.pərˈbe/ /əs.pəɾˈve/ /əs.pəɾˈveɾ/ n masc
épervier
Ocell rapinyaire de dors marró grisós i el pit ratllat que s’alimenta d’ocells petits en boscos (Accipiter nisus).

esparverar /as.par.βeˈɾa/ /as.paɾ.veˈɾaɾ/ /es.par.βeˈɾa/ /es.paɾ.veˈɾaɾ/ /es.paɾ.βeˈɾa/ /əs.pər.bəˈɾa/ /əs.pəɾ.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esparver esparvera esparverada esparverades esparveram esparverant esparverar esparverara esparveraran esparverarem esparveraren esparverares esparverareu esparveraria esparverarien esparveraries esparverarà esparveraràs esparveraré esparveraríem esparveraríeu esparverassen esparverasses esparverassin esparverassis esparverat esparverats esparverau esparverava esparveraven esparveraves esparvere esparverem esparveren esparveres esparveressen esparveresses esparveressin esparveressis esparvereu esparveri esparverin esparveris esparvero esparverà esparveràrem esparveràreu esparveràs esparveràssem esparveràsseu esparveràssim esparveràssiu esparveràvem esparveràveu esparverés esparveréssem esparverésseu esparveréssim esparveréssiu esparverí occ sept val v
terrifier

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
épée glaive
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.
épée
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla.

espasmòdicament /es.pazˌmɔ.ði.kaˈmen/ /es.pazˌmɔ.ði.kaˈment/ /əs.pəzˌmɔ.ði.kəˈmen/ /əs.pəzˌmɔ.ði.kəˈment/ adv
spasmodiquement

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
épaule

espatllera /es.paɫˈɫe.ɾa/ /es.paʎˈʎe.ɾa/ /əs.pəɫˈɫe.ɾə/ /əs.pəʎˈʎe.ɾə/ n fem
épaulière
(hoquei sobre gel) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se l'espatlla, la part alta del braç, el pit i la part superior del ventre.

espavilar /as.pa.βiˈɫa/ /es.pa.viˈɫaɾ/ /es.pa.βiˈɫa/ /əs.pə.viˈɫa/ /əs.pə.βiˈɫa/ alg ant bal cent eiv espavil espavila espavilada espavilades espavilaia espavilaien espavilaies espavilam espavilant espavilar espavilara espavilaran espavilarem espavilaren espavilares espavilareu espavilaria espavilarien espavilaries espavilariva espavilariven espavilarives espavilarà espavilaràs espavilaré espavilaríem espavilaríeu espavilarívem espavilaríveu espavilassen espavilasses espavilassin espavilassis espavilat espavilats espavilau espavilava espavilaven espavilaves espavilavi espavilavo espavile espavileguem espavileguessa espavileguessen espavileguesses espavilegueu espavilegués espavileguéssom espavileguéssou espavilem espavilen espaviles espavilessa espavilessen espavilesses espavilessi espavilessin espavilessis espavileu espavili espavilin espavilis espavilo espavilos espavils espavilà espavilàiem espavilàieu espavilàrem espavilàreu espavilàs espavilàssem espavilàsseu espavilàssim espavilàssiu espavilàvem espavilàvets espavilàveu espavilàvom espavilés espaviléssem espavilésseu espaviléssim espaviléssiu espavilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aviver
Posar l'enteniment en actiu, aguditzar l'enginy.

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
spécial

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
spécialiste

especialitat /es.pe.si.a.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈðat/ n fem
spécialité

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv especialitz especialitza especialitzada especialitzades especialitzaia especialitzaien especialitzaies especialitzam especialitzant especialitzar especialitzara especialitzaran especialitzarem especialitzaren especialitzares especialitzareu especialitzaria especialitzarien especialitzaries especialitzariva especialitzariven especialitzarives especialitzarà especialitzaràs especialitzaré especialitzaríem especialitzaríeu especialitzarívem especialitzaríveu especialitzassen especialitzasses especialitzassin especialitzassis especialitzat especialitzats especialitzau especialitzava especialitzaven especialitzaves especialitzavi especialitzavo especialitze especialitzeguem especialitzeguessa especialitzeguessen especialitzeguesses especialitzegueu especialitzegués especialitzeguéssom especialitzeguéssou especialitzem especialitzen especialitzes especialitzessa especialitzessen especialitzesses especialitzessi especialitzessin especialitzessis especialitzeu especialitzi especialitzin especialitzis especialitzo especialitzos especialitzs especialitzà especialitzàiem especialitzàieu especialitzàrem especialitzàreu especialitzàs especialitzàssem especialitzàsseu especialitzàssim especialitzàssiu especialitzàvem especialitzàvets especialitzàveu especialitzàvom especialitzés especialitzéssem especialitzésseu especialitzéssim especialitzéssiu especialitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spécialiser

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
spécialement

especiosament /es.pe.siˌo.zaˈmen/ /es.pe.siˌo.zaˈment/ /əs.pə.siˌo.zəˈmen/ /əs.pə.siˌo.zəˈment/ adv
spécieusement

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
spectacle

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
spectateur

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
spectre

especulativament /es.pe.ku.ɫaˌti.vaˈment/ /es.pe.ku.ɫaˌti.βaˈmen/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.vəˈmen/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.vəˈment/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
spéculativement

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
spécifique

específicament /es.peˌsi.fi.kaˈmen/ /es.peˌsi.fi.kaˈment/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈmen/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
spécifiquement

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
bougie

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
espéranto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperantòleg /es.pe.ɾanˈtɔ.ɫek/ /əs.pə.ɾənˈtɔ.ɫək/ n masc
espérantologue

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
espoir espérance

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
attendre
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
espérer
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
esprit
Part no material de la persona, ànima.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ alg ant bal cent eiv esperon esperona esperonada esperonades esperonaia esperonaien esperonaies esperonam esperonant esperonar esperonara esperonaran esperonarem esperonaren esperonares esperonareu esperonaria esperonarien esperonaries esperonariva esperonariven esperonarives esperonarà esperonaràs esperonaré esperonaríem esperonaríeu esperonarívem esperonaríveu esperonassen esperonasses esperonassin esperonassis esperonat esperonats esperonau esperonava esperonaven esperonaves esperonavi esperonavo esperone esperoneguem esperoneguessa esperoneguessen esperoneguesses esperonegueu esperonegués esperoneguéssom esperoneguéssou esperonem esperonen esperones esperonessa esperonessen esperonesses esperonessi esperonessin esperonessis esperoneu esperoni esperonin esperonis esperono esperonos esperons esperonà esperonàiem esperonàieu esperonàrem esperonàreu esperonàs esperonàssem esperonàsseu esperonàssim esperonàssiu esperonàvem esperonàvets esperonàveu esperonàvom esperonés esperonéssem esperonésseu esperonéssim esperonéssiu esperoní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
éperonner
Picar amb els esperons al cavall.
(figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
éperon

espessament /esˌpɛ.saˈmen/ /esˌpɛ.saˈment/ /əsˌpɛ.səˈmen/ /əsˌpɛ.səˈment/ adv
épaissement

espessir /as.peˈsi/ /es.peˈsi/ /es.peˈsiɾ/ /əs.pəˈsi/ bal espesseix espesseixen espesseixes espesseixi espesseixin espesseixis espesseixo espessesc espessesqui espessesquin espessesquis espessia espessida espessides espessien espessies espessiguem espessigueu espessim espessint espessir espessira espessiran espessirem espessiren espessires espessireu espessiria espessirien espessiries espessirà espessiràs espessiré espessiríem espessiríeu espessisc espessisca espessisquen espessisques espessissen espessisses espessissin espessissis espessit espessits espessiu espessix espessixen espessixes espessixo espessí espessíem espessíeu espessírem espessíreu espessís espessíssem espessísseu espessíssim espessíssiu n-occ occ sept val v
épaissir

espet /asˈpet/ /esˈpet/ /əsˈpət/ /əsˈpɛt/ n masc
bécune européenne

espeternegar /es.pe.ter.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣaɾ/ /əs.pə.tər.nəˈɣa/ alg bal eiv espeterneg espeternega espeternegada espeternegades espeternegam espeternegant espeternegar espeternegara espeternegaran espeternegarem espeternegaren espeternegares espeternegareu espeternegaria espeternegarien espeternegaries espeternegarà espeternegaràs espeternegaré espeternegaríem espeternegaríeu espeternegassen espeternegasses espeternegassin espeternegassis espeternegat espeternegats espeternegau espeternegava espeternegaven espeternegaves espeternego espeternegue espeterneguem espeterneguen espeternegues espeterneguessen espeterneguesses espeterneguessin espeterneguessis espeternegueu espeternegui espeterneguin espeterneguis espeternegués espeterneguéssem espeterneguésseu espeterneguéssim espeterneguéssiu espeterneguí espeternegà espeternegàrem espeternegàreu espeternegàs espeternegàssem espeternegàsseu espeternegàssim espeternegàssiu espeternegàvem espeternegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
taper
Moure's les flames violentament, saltant espurnes.
Donar cops de peu a terra, agitar les cames o les potes.

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
espion

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espia espiada espiades espiam espiant espiar espiara espiaran espiarem espiaren espiares espiareu espiaria espiarien espiaries espiarà espiaràs espiaré espiaríem espiaríeu espiassen espiasses espiassin espiassis espiat espiats espiau espiava espiaven espiaves espie espiem espien espies espiessen espiesses espiessin espiessis espieu espii espio espià espiàrem espiàreu espiàs espiàssem espiàsseu espiàssim espiàssiu espiàvem espiàveu espiés espiéssem espiésseu espiéssim espiéssiu espií espiï espiïn espiïs occ sept val v
épier

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
judas

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
espion
Persona que espia per curiositat.
mouchard
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espifiada /es.pi.fiˈa.ða/ /əs.pi.fiˈa.ðə/ n fem
ratage

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
épi

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
épine
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
épinard

espinada /es.piˈna.ða/ /əs.piˈna.ðə/ n fem
échine
(popular) columna vertebral

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
épinette

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ n masc
espionnage

espira /esˈpi.ɾa/ /əsˈpi.ɾə/ n fem
spire

espirantització /es.pi.ɾan.ti.d͡za.siˈo/ /es.pi.ɾan.ti.za.siˈo/ /əs.pi.ɾən.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
spirantisation

espiritisme /es.pi.ɾiˈtiz.me/ /əs.pi.ɾiˈtiz.mə/ n masc
spiritisme

espiritista /es.pi.ɾiˈtis.ta/ /es.pi.ɾiˈtis.te/ /əs.pi.ɾiˈtis.tə/ adj
spiritiste
Relatiu a l’espiritisme.

espiritista /es.pi.ɾiˈtis.ta/ /es.pi.ɾiˈtis.te/ /əs.pi.ɾiˈtis.tə/ n neut
spiritiste
Persona seguidora de l’espiritisme.

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
spirituel
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualitat /es.pi.ɾi.tu.a.ɫiˈtat/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
spirituel

espiritualitzar /es.pi.ɾi.tu.a.liˈd͡za/ /es.pi.ɾi.tu.a.liˈzaɾ/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫidˈza/ alg ant bal cent eiv espiritualitz espiritualitza espiritualitzada espiritualitzades espiritualitzaia espiritualitzaien espiritualitzaies espiritualitzam espiritualitzant espiritualitzar espiritualitzara espiritualitzaran espiritualitzarem espiritualitzaren espiritualitzares espiritualitzareu espiritualitzaria espiritualitzarien espiritualitzaries espiritualitzariva espiritualitzariven espiritualitzarives espiritualitzarà espiritualitzaràs espiritualitzaré espiritualitzaríem espiritualitzaríeu espiritualitzarívem espiritualitzaríveu espiritualitzassen espiritualitzasses espiritualitzassin espiritualitzassis espiritualitzat espiritualitzats espiritualitzau espiritualitzava espiritualitzaven espiritualitzaves espiritualitzavi espiritualitzavo espiritualitze espiritualitzeguem espiritualitzeguessa espiritualitzeguessen espiritualitzeguesses espiritualitzegueu espiritualitzegués espiritualitzeguéssom espiritualitzeguéssou espiritualitzem espiritualitzen espiritualitzes espiritualitzessa espiritualitzessen espiritualitzesses espiritualitzessi espiritualitzessin espiritualitzessis espiritualitzeu espiritualitzi espiritualitzin espiritualitzis espiritualitzo espiritualitzos espiritualitzs espiritualitzà espiritualitzàiem espiritualitzàieu espiritualitzàrem espiritualitzàreu espiritualitzàs espiritualitzàssem espiritualitzàsseu espiritualitzàssim espiritualitzàssiu espiritualitzàvem espiritualitzàvets espiritualitzàveu espiritualitzàvom espiritualitzés espiritualitzéssem espiritualitzésseu espiritualitzéssim espiritualitzéssiu espiritualitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spiritualiser

espiritualment /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ adv
spirituellement

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
meurtrière

esplai /asˈpɫaj/ /esˈpɫaj/ /əsˈpɫaj/ n masc
centre de loisir

esplet /esˈpɫet/ /əsˈpɫət/ /əsˈpɫɛt/ n masc
récolte
Acció o efecte d'espletar.
abondance
Gran quantitat, abundància.

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
garde-bœuf

esplugar /as.pɫuˈɣa/ /es.pɫuˈɣa/ /es.pɫuˈɣaɾ/ /əs.pɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esplug espluga esplugada esplugades esplugam esplugant esplugar esplugara esplugaran esplugarem esplugaren esplugares esplugareu esplugaria esplugarien esplugaries esplugarà esplugaràs esplugaré esplugaríem esplugaríeu esplugassen esplugasses esplugassin esplugassis esplugat esplugats esplugau esplugava esplugaven esplugaves esplugo esplugue espluguem espluguen esplugues espluguessen espluguesses espluguessin espluguessis esplugueu esplugui espluguin espluguis esplugués espluguéssem espluguésseu espluguéssim espluguéssiu espluguí esplugà esplugàrem esplugàreu esplugàs esplugàssem esplugàsseu esplugàssim esplugàssiu esplugàvem esplugàveu occ sept val v
épucer
Treure les puces, els polls.

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
magnifique

esplèndidament /esˌpɫɛn.di.ðaˈmen/ /esˌpɫɛn.di.ðaˈment/ /əsˌpɫɛn.di.ðəˈmen/ /əsˌpɫɛn.di.ðəˈment/ adv
splendidement

espodosòl /es.po.ðoˈsɔɫ/ /əs.po.ðoˈsɔɫ/ /əs.pu.ðuˈsɔɫ/ n masc
spodosol

espoliació /es.po.ɫi.a.siˈo/ /əs.po.ɫi.ə.siˈo/ /əs.pu.ɫi.ə.siˈo/ n fem
spoliation

espoliar /es.po.ɫiˈa/ /es.po.ɫiˈaɾ/ /əs.po.ɫiˈa/ /əs.pu.ɫiˈa/ alg bal eiv espolia espoliada espoliades espoliam espoliant espoliar espoliara espoliaran espoliarem espoliaren espoliares espoliareu espoliaria espoliarien espoliaries espoliarà espoliaràs espoliaré espoliaríem espoliaríeu espoliassen espoliasses espoliassin espoliassis espoliat espoliats espoliau espoliava espoliaven espoliaves espolie espoliem espolien espolies espoliessen espoliesses espoliessin espoliessis espolieu espolii espolio espolià espoliàrem espoliàreu espoliàs espoliàssem espoliàsseu espoliàssim espoliàssiu espoliàvem espoliàveu espoliés espoliéssem espoliésseu espoliéssim espoliéssiu espolií espoliï espoliïn espoliïs nota 1 occ sept v.cent val v
espolier

espollar /as.poˈʎa/ /es.poˈʎa/ /es.poˈʎaɾ/ /əs.poˈʎa/ /əs.puˈʎa/ espolla espollada espollades espollant espollar espollaran espollarem espollaren espollares espollareu espollaria espollarien espollaries espollarà espollaràs espollaré espollaríem espollaríeu espollat espollats espollava espollaven espollaves espolle espollem espollen espolles espollessen espollesses espollessin espollessis espolleu espolli espollin espollis espollo espollà espollàrem espollàreu espollàvem espollàveu espollés espolléssem espollésseu espolléssim espolléssiu espollí occ sept v
épouiller

espolsar /as.poɫˈsa/ /es.poɫˈsa/ /es.poɫˈsaɾ/ /əs.poɫˈsa/ /əs.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espols espolsa espolsada espolsades espolsam espolsant espolsar espolsara espolsaran espolsarem espolsaren espolsares espolsareu espolsaria espolsarien espolsaries espolsarà espolsaràs espolsaré espolsaríem espolsaríeu espolsassen espolsasses espolsassin espolsassis espolsat espolsats espolsau espolsava espolsaven espolsaves espolse espolsem espolsen espolses espolsessen espolsesses espolsessin espolsessis espolseu espolsi espolsin espolsis espolso espolsà espolsàrem espolsàreu espolsàs espolsàssem espolsàsseu espolsàssim espolsàssiu espolsàvem espolsàveu espolsés espolséssem espolsésseu espolséssim espolséssiu espolsí occ sept val v
dépoussiérer
Treure la pols picant o fregant.
secouer
Sacsejar perquè se’n desprenguin coses lleugeres.
chasser
(pronominal) Treure’s del damunt allò que fa nosa.

espona /asˈpo.nɛ/ /esˈpo.na/ /əsˈpo.nə/ n fem
côté
Costat del llit.

esponerosament /es.po.neˌɾo.zaˈmen/ /es.po.neˌɾo.zaˈment/ /əs.po.nəˌɾo.zəˈment/ /əs.pu.nəˌɾo.zəˈmen/ adv
abondamment

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
éponge

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ adj masc
spontané

espontàniament /es.ponˌta.ni.aˈmen/ /es.ponˌta.ni.aˈment/ /əs.ponˌta.ni.əˈment/ /əs.punˌta.ni.əˈmen/ adv
spontanément

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
spore

esport /esˈpɔɾt/ n masc
sport

esport de pilota n masc
jeu de ballon

esport de raqueta n masc
sport de raquette

esportiu /es.poɾˈtiw/ /əs.poɾˈtiw/ /əs.purˈtiw/ adj masc
sportif

esportivament /es.porˌti.βaˈmen/ /es.poɾˌti.vaˈment/ /es.poɾˌti.βaˈmen/ /əs.poɾˌti.vəˈment/ /əs.purˌti.vəˈmen/ /əs.purˌti.βəˈmen/ adv
sportivement

esporuguir /as.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣiɾ/ /əs.po.ɾuˈɣi/ /əs.pu.ɾuˈɣi/ esporugueix esporugueixen esporugueixes esporugueixi esporugueixin esporugueixis esporugueixo esporuguia esporuguida esporuguides esporuguien esporuguies esporuguim esporuguint esporuguir esporuguiran esporuguirem esporuguiren esporuguires esporuguireu esporuguiria esporuguirien esporuguiries esporuguirà esporuguiràs esporuguiré esporuguiríem esporuguiríeu esporuguisca esporuguisquen esporuguisques esporuguissen esporuguisses esporuguissin esporuguissis esporuguit esporuguits esporuguiu esporuguix esporuguixen esporuguixes esporuguixo esporuguí esporuguíem esporuguíeu esporuguírem esporuguíreu esporuguís esporuguíssem esporuguísseu esporuguíssim esporuguíssiu n-occ occ sept v
terrifier
Fer agafar por a algú.

esporàdicament /es.poˌɾa.ði.kaˈmen/ /es.poˌɾa.ði.kaˈment/ /əs.poˌɾa.ði.kəˈment/ /əs.puˌɾa.ði.kəˈmen/ adv
sporadiquement

esposa /esˈpɔ.za/ /esˈpɔ.zɔ/ n fem
epouse

esposallas n fem
mariage

esposar /es.poˈza/ /es.poˈzaɾ/ /əs.poˈza/ /əs.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esposa esposada esposades esposam esposant esposar esposara esposaran esposarem esposaren esposares esposareu esposaria esposarien esposaries esposarà esposaràs esposaré esposaríem esposaríeu esposassen esposasses esposassin esposassis esposat esposats esposau esposava esposaven esposaves espose esposem esposen esposes esposessen esposesses esposessin esposessis esposeu esposi esposin esposis esposo esposà esposàrem esposàreu esposàs esposàssem esposàsseu esposàssim esposàssiu esposàvem esposàveu esposés esposéssem esposésseu esposéssim esposéssiu esposí espòs occ sept val v
épouser

esposayes n fem
mariage

espremedor /as.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðoɾ/ /əs.pɾə.məˈðo/ n masc
presse-fruits

esprémer /asˈpɾe.me/ /esˈpɾe.me/ /esˈpɾe.meɾ/ /əsˈpɾe.mə/ bal eiv esprem esprema espremem espremen esprement espremera espremeran espremerem espremeren espremeres espremereu espremeria espremerien espremeries espremerà espremeràs espremeré espremeríem espremeríeu espremes espremessen espremesses espremessin espremessis espremeu espremi espremia espremien espremies espremin espremis espremo esprems espremuda espremudes espremut espremuts espremé espremérem espreméreu espremés espreméssem espremésseu espreméssim espreméssiu espremí espremíem espremíeu esprémer occ sept v.cent val v
presser

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
étincelle
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.
brin
Petita porció d'una cosa.

espurnejar /as.pur.neˈʒa/ /es.pur.neˈʒa/ /es.puɾ.neˈd͡ʒa/ /es.puɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /əs.pur.nəˈʒa/ /əs.puɾ.nəˈd͡ʒa/ alg bal eiv espurnege espurnegem espurnegen espurneges espurnegessen espurnegesses espurnegessin espurnegessis espurnegeu espurnegi espurnegin espurnegis espurnegés espurnegéssem espurnegésseu espurnegéssim espurnegéssiu espurnegí espurneig espurneja espurnejada espurnejades espurnejam espurnejant espurnejar espurnejara espurnejaran espurnejarem espurnejaren espurnejares espurnejareu espurnejaria espurnejarien espurnejaries espurnejarà espurnejaràs espurnejaré espurnejaríem espurnejaríeu espurnejassen espurnejasses espurnejassin espurnejassis espurnejat espurnejats espurnejau espurnejava espurnejaven espurnejaves espurnejo espurnejà espurnejàrem espurnejàreu espurnejàs espurnejàssem espurnejàsseu espurnejàssim espurnejàssiu espurnejàvem espurnejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
crachiner piovigginare

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
asperge

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
spatule

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
épice

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
espèce

espèculum /esˈpɛ.ku.ɫum/ /əsˈpɛ.ku.ɫum/ n masc
spéculum

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ espessa espessos adj masc
épais

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
lavande

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
spin

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
spoiler

espòs /esˈpɔs/ n masc
époux

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
escadron

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
squash

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
accroupissement

esqueix /asˈkejʃ/ /esˈkejʃ/ /əsˈkeʃ/ n masc
jet
Brot que s'arrenca del tronc o de la cama principal d'una planta, per replantar-la i fer noves arrels.

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
squelette
Conjunt dels ossos d'un animal, en especial els de les persones.

esquella /asˈke.ʎa/ /asˈke.ʎɛ/ /esˈke.ʎa/ /əsˈke.ʎə/ /əsˈkɛ.ʎə/ n fem
sonnaille
Campana petita; picarol gros.
La que porta l'esqueller.
clarine
Instrument fet d'una planxa prima de ferro o coure, soldada en figura de canó, oberta per un extrem i tancada per l'altre; en aquest darrer s'hi posen dues nanses, una en l'exterior per penjar-lo, i altra en l'interior per lligar el batall, que acostuma a ser d'ós, de ferro o de fusta molta forta.

esquellotada /es.ke.ʎoˈta.ða/ /əs.kə.ʎoˈta.ðə/ /əs.kə.ʎuˈta.ðə/ n fem
charivari

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
schéma
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquema corporal n masc
schéma corporel

esquema de coneixement n masc
schéma de connaissance

esquemàtic /es.keˈma.tik/ /əs.kəˈma.tik/ adj masc
schématique

esquemàticament /es.keˌma.ti.kaˈmen/ /es.keˌma.ti.kaˈment/ /əs.kəˌma.ti.kəˈmen/ /əs.kəˌma.ti.kəˈment/ adv
schématiquement

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
dos

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
appât leurre

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
fente
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
gauche
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
gauche

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
gaucher
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ n masc
gauchiste
Persona pertanyent a un partit d'esquerra, o que és d'esquerres.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
sketch saynète

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esquia esquiada esquiades esquiam esquiant esquiar esquiara esquiaran esquiarem esquiaren esquiares esquiareu esquiaria esquiarien esquiaries esquiarà esquiaràs esquiaré esquiaríem esquiaríeu esquiassen esquiasses esquiassin esquiassis esquiat esquiats esquiau esquiava esquiaven esquiaves esquie esquiem esquien esquies esquiessen esquiesses esquiessin esquiessis esquieu esquii esquio esquià esquiàrem esquiàreu esquiàs esquiàssem esquiàsseu esquiàssim esquiàssiu esquiàvem esquiàveu esquiés esquiéssem esquiésseu esquiéssim esquiéssiu esquií esquiï esquiïn esquiïs occ sept val v
skier

esquif /esˈkif/ /əsˈkif/ n masc
chaloupe
Bot de servei que es porta en els vaixells.

esquifidament /es.kiˌfi.ðaˈmen/ /es.kiˌfi.ðaˈment/ /əs.kiˌfi.ðəˈmen/ /əs.kiˌfi.ðəˈment/ adv
petitement

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ alg ant bal cent eiv esquil esquila esquilada esquilades esquilaia esquilaien esquilaies esquilam esquilant esquilar esquilara esquilaran esquilarem esquilaren esquilares esquilareu esquilaria esquilarien esquilaries esquilariva esquilariven esquilarives esquilarà esquilaràs esquilaré esquilaríem esquilaríeu esquilarívem esquilaríveu esquilassen esquilasses esquilassin esquilassis esquilat esquilats esquilau esquilava esquilaven esquilaves esquilavi esquilavo esquile esquileguem esquileguessa esquileguessen esquileguesses esquilegueu esquilegués esquileguéssom esquileguéssou esquilem esquilen esquiles esquilessa esquilessen esquilesses esquilessi esquilessin esquilessis esquileu esquili esquilin esquilis esquilo esquilos esquils esquilà esquilàiem esquilàieu esquilàrem esquilàreu esquilàs esquilàssem esquilàsseu esquilàssim esquilàssiu esquilàvem esquilàvets esquilàveu esquilàvom esquilés esquiléssem esquilésseu esquiléssim esquiléssiu esquilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
tondre

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ adj
inuit
Relatiu al poble àrtic americà o a la seva llengua.

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ n masc
inuit
Grup de llengües dels pobles àrtics americans.

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ n neut
Esquimau
Individu del grup de pobles àrtics americans, des de Sibèria fins a Groenlàndia.

esquinància /es.kiˈnan.si.a/ /əs.kiˈnan.si.ə/ n fem
esquinancie

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
entorse

esquinçar /as.kinˈsa/ /es.kinˈsa/ /es.kinˈsaɾ/ /əs.kinˈsa/ alg ant bal cent eiv esquince esquinceguem esquinceguessa esquinceguessen esquinceguesses esquincegueu esquincegués esquinceguéssom esquinceguéssou esquincem esquincen esquinces esquincessa esquincessen esquincesses esquincessi esquincessin esquincessis esquinceu esquinci esquincin esquincis esquincés esquincéssem esquincésseu esquincéssim esquincéssiu esquincí esquinç esquinça esquinçada esquinçades esquinçaia esquinçaien esquinçaies esquinçam esquinçant esquinçar esquinçara esquinçaran esquinçarem esquinçaren esquinçares esquinçareu esquinçaria esquinçarien esquinçaries esquinçariva esquinçariven esquinçarives esquinçarà esquinçaràs esquinçaré esquinçaríem esquinçaríeu esquinçarívem esquinçaríveu esquinçassen esquinçasses esquinçassin esquinçassis esquinçat esquinçats esquinçau esquinçava esquinçaven esquinçaves esquinçavi esquinçavo esquinço esquinços esquinçà esquinçàiem esquinçàieu esquinçàrem esquinçàreu esquinçàs esquinçàssem esquinçàsseu esquinçàssim esquinçàssiu esquinçàvem esquinçàvets esquinçàveu esquinçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
déchirer

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
écureuil
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
jaune briseur de grève
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
schiste

esquitlla /esˈki.ʎa/ /esˈkiʎ.ʎa/ /əsˈki.ʎə/ /əsˈkiʎ.ʎə/ n fem
esquilla

esquitllada /as.kiʎˈʎa.ða/ /es.kiʎˈʎa.ða/ /es.kiˈʎa.ða/ /əs.kiʎˈʎa.ðə/ /əs.kiˈʎa.ðə/ n fem
foul tip

esquitx /asˈkit͡ʃ/ /esˈkit͡ʃ/ /əsˈkit͡ʃ/ n masc
éclaboussure
Líquid o substància pastosa que s'escampa per l'aire i cau llançat.

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquitx esquitxa esquitxada esquitxades esquitxam esquitxant esquitxar esquitxara esquitxaran esquitxarem esquitxaren esquitxares esquitxareu esquitxaria esquitxarien esquitxaries esquitxarà esquitxaràs esquitxaré esquitxaríem esquitxaríeu esquitxassen esquitxasses esquitxassin esquitxassis esquitxat esquitxats esquitxau esquitxava esquitxaven esquitxaves esquitxe esquitxem esquitxen esquitxes esquitxessen esquitxesses esquitxessin esquitxessis esquitxeu esquitxi esquitxin esquitxis esquitxo esquitxà esquitxàrem esquitxàreu esquitxàs esquitxàssem esquitxàsseu esquitxàssim esquitxàssiu esquitxàvem esquitxàveu esquitxés esquitxéssem esquitxésseu esquitxéssim esquitxéssiu esquitxí occ sept val v
éclabousser

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquiu esquiv esquiva esquivada esquivades esquivam esquivant esquivar esquivara esquivaran esquivarem esquivaren esquivares esquivareu esquivaria esquivarien esquivaries esquivarà esquivaràs esquivaré esquivaríem esquivaríeu esquivassen esquivasses esquivassin esquivassis esquivat esquivats esquivau esquivava esquivaven esquivaves esquive esquivem esquiven esquives esquivessen esquivesses esquivessin esquivessis esquiveu esquivi esquivin esquivis esquivo esquivà esquivàrem esquivàreu esquivàs esquivàssem esquivàsseu esquivàssim esquivàssiu esquivàvem esquivàveu esquivés esquivéssem esquivésseu esquivéssim esquivéssiu esquiví occ sept val v
esquiver

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
schizophrénie

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
ski

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
esse

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
essentiel

essencialment /e.sen.siˌaɫˈmen/ /e.sen.siˌaɫˈment/ /ə.sən.siˌaɫˈmen/ /ə.sən.siˌaɫˈment/ adv
essentiellement

essiu /eˈsiw/ /əˈsiw/ n masc
essif

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
essence
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
est

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
est-nord-est

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
est-sud-est

establar /as.tabˈbɫa/ /es.tabˈbɫa/ /es.taˈbɫaɾ/ /es.taˈβɫa/ /əs.təbˈbɫa/ /əs.təˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) establ establa establada establades establam establant establar establaran establarem establaren establares establareu establaria establarien establaries establarà establaràs establaré establaríem establaríeu establassen establasses establassin establassis establat establats establau establava establaven establaves estable establem establen estables establessen establesses establessin establessis estableu establi establin establis establo establà establàrem establàreu establàs establàssem establàsseu establàssim establàssiu establàvem establàveu establés establéssem establésseu establéssim establéssiu establí occ sept v
établer

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
stable étable
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
étable
(per extensió) Lloc brut.

establement /esˌta.bɫeˈment/ /esˌta.βɫeˈmen/ /esˌtab.bɫeˈmen/ /əsˌta.βɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈment/ adv
stablement

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ bal estableix estableixen estableixes estableixi estableixin estableixis estableixo establert establerta establertes establerts establesc establesqui establesquin establesquis establia establida establides establien establies establiguem establigueu establim establint establir establira establiran establirem establiren establires establireu establiria establirien establiries establirà establiràs establiré establiríem establiríeu establisc establisca establisquen establisques establissen establisses establissin establissis establit establits establiu establix establixen establixes establixo establí establíem establíeu establírem establíreu establís establíssem establísseu establíssim establíssiu n-occ occ sept val v
établir
Fundar o crear alguna cosa.

estabornir /as.ta.βorˈni/ /es.ta.boɾˈniɾ/ /es.ta.βorˈni/ /es.ta.βoɾˈni/ /əs.tə.boɾˈni/ /əs.tə.burˈni/ /əs.tə.βurˈni/ bal estaborneix estaborneixen estaborneixes estaborneixi estaborneixin estaborneixis estaborneixo estabornesc estabornesqui estabornesquin estabornesquis estabornia estabornida estabornides estabornien estabornies estaborniguem estabornigueu estabornim estabornint estabornir estabornira estaborniran estabornirem estaborniren estabornires estabornireu estaborniria estabornirien estaborniries estabornirà estaborniràs estaborniré estaborniríem estaborniríeu estabornisc estabornisca estabornisquen estabornisques estabornissen estabornisses estabornissin estabornissis estabornit estabornits estaborniu estabornix estabornixen estabornixes estabornixo estaborní estaborníem estaborníeu estabornírem estaborníreu estabornís estaborníssem estabornísseu estaborníssim estaborníssiu n-occ occ sept val v
étourdir

estaca /asˈta.ka/ /asˈta.kɛ/ /esˈta.ka/ /əsˈta.kə/ n fem
pieu

estacar /as.taˈka/ /as.taˈkaɾ/ /es.taˈka/ /es.taˈkaɾ/ /əs.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estac estaca estacada estacades estacam estacant estacar estacara estacaran estacarem estacaren estacares estacareu estacaria estacarien estacaries estacarà estacaràs estacaré estacaríem estacaríeu estacassen estacasses estacassin estacassis estacat estacats estacau estacava estacaven estacaves estaco estacà estacàrem estacàreu estacàs estacàssem estacàsseu estacàssim estacàssiu estacàvem estacàveu estaque estaquem estaquen estaques estaquessen estaquesses estaquessin estaquessis estaqueu estaqui estaquin estaquis estaqués estaquéssem estaquésseu estaquéssim estaquéssiu estaquí occ sept val v
attacher

estació /es.ta.siˈo/ n fem
arrêt station
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
saison
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estada /asˈta.ðɛ/ /esˈta.ða/ /əsˈta.ðə/ n fem
séjour
Fet de romandre a un lloc determinat durant un temps determinat.
stage
Activitat educativa en la qual, durant uns dies, es dedica un temps important a fer una activitat concreta sota el guiatge de tècnics especialistes i, generalment, en un lloc fora de la residència habitual.

estadant /as.taˈðan/ /es.taˈðan/ /es.taˈðant/ /əs.təˈðan/ /əs.təˈðant/ n masc
locataire

estadi /esˈta.ði/ n masc
stade
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
statisticien

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
statistique

estadística descriptiva n fem
statistique descriptive

estadística inferencial n fem
statistique déductive

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
escroquerie

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ alg ant bal cent eiv estaf estafa estafada estafades estafaia estafaien estafaies estafam estafant estafar estafara estafaran estafarem estafaren estafares estafareu estafaria estafarien estafaries estafariva estafariven estafarives estafarà estafaràs estafaré estafaríem estafaríeu estafarívem estafaríveu estafassen estafasses estafassin estafassis estafat estafats estafau estafava estafaven estafaves estafavi estafavo estafe estafeguem estafeguessa estafeguessen estafeguesses estafegueu estafegués estafeguéssom estafeguéssou estafem estafen estafes estafessa estafessen estafesses estafessi estafessin estafessis estafeu estafi estafin estafis estafo estafos estafs estafà estafàiem estafàieu estafàrem estafàreu estafàs estafàssem estafàsseu estafàssim estafàssiu estafàvem estafàvets estafàveu estafàvom estafés estaféssem estafésseu estaféssim estaféssiu estafí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
escroquer
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estagnació /es.taŋ.na.siˈo/ /es.taɡ.na.siˈo/ /əs.təŋ.nə.siˈo/ n fem
stagnation

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ estàlvia adj masc
sauf

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
épargne

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ alg bal eiv estalvia estalviada estalviades estalviam estalviant estalviar estalviara estalviaran estalviarem estalviaren estalviares estalviareu estalviaria estalviarien estalviaries estalviarà estalviaràs estalviaré estalviaríem estalviaríeu estalviassen estalviasses estalviassin estalviassis estalviat estalviats estalviau estalviava estalviaven estalviaves estalvie estalviem estalvien estalvies estalviessen estalviesses estalviessin estalviessis estalvieu estalvii estalvio estalvià estalviàrem estalviàreu estalviàs estalviàssem estalviàsseu estalviàssim estalviàssiu estalviàvem estalviàveu estalviés estalviéssem estalviésseu estalviéssim estalviéssiu estalvií estalviï estalviïn estalviïs nota 1 occ sept v.cent val v
économiser

estalvis /esˈtaɫ.vis/ /esˈtaɫ.βis/ /əsˈtaɫ.vis/ /əsˈtaɫ.βis/ n masc
dessous de plat

estaló /as.taˈɫo/ /es.taˈɫo/ /əs.təˈɫo/ n masc
stolon

estampació /es.tam.pa.siˈo/ /əs.təm.pə.siˈo/ n fem
estampe

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estamp estampa estampada estampades estampam estampant estampar estampara estamparan estamparem estamparen estampares estampareu estamparia estamparien estamparies estamparà estamparàs estamparé estamparíem estamparíeu estampassen estampasses estampassin estampassis estampat estampats estampau estampava estampaven estampaves estampe estampem estampen estampes estampessen estampesses estampessin estampessis estampeu estampi estampin estampis estampo estampà estampàrem estampàreu estampàs estampàssem estampàsseu estampàssim estampàssiu estampàvem estampàveu estampés estampéssem estampésseu estampéssim estampéssiu estampí occ sept val v
estamper
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
étal

estandardització n fem
standardisation

estandarditzar /es.tan.dar.ðiˈd͡za/ /es.tan.daɾ.ðiˈza/ /es.tan.daɾ.ðiˈzaɾ/ /əs.tən.dər.diˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estandarditz estandarditza estandarditzada estandarditzades estandarditzam estandarditzant estandarditzar estandarditzara estandarditzaran estandarditzarem estandarditzaren estandarditzares estandarditzareu estandarditzaria estandarditzarien estandarditzaries estandarditzarà estandarditzaràs estandarditzaré estandarditzaríem estandarditzaríeu estandarditzassen estandarditzasses estandarditzassin estandarditzassis estandarditzat estandarditzats estandarditzau estandarditzava estandarditzaven estandarditzaves estandarditze estandarditzem estandarditzen estandarditzes estandarditzessen estandarditzesses estandarditzessin estandarditzessis estandarditzeu estandarditzi estandarditzin estandarditzis estandarditzo estandarditzà estandarditzàrem estandarditzàreu estandarditzàs estandarditzàssem estandarditzàsseu estandarditzàssim estandarditzàssiu estandarditzàvem estandarditzàveu estandarditzés estandarditzéssem estandarditzésseu estandarditzéssim estandarditzéssiu estandarditzí occ sept val v
standardiser

estanquer /es.taŋˈke/ /es.taŋˈkeɾ/ /əs.təŋˈke/ n masc
buraliste

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
étang
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
étain
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.
bassin
Bassa en un parc o jardí amb finalitat utilitària o ornamental.

estança /esˈtan.sa/ /əsˈtan.sə/ n fem
séjour
Habitació, cambra on s’està habitualment.
stance
Estrofa formada per versos amb rima en consonant de disposició variable i amb estructura que es repeteix.

estar com una canya v
maigre

estar en grec v
c'est de l'hébreu

estar ronc v
enrouer

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
état État
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estat d'ànim n masc
humeur

estatitzar /es.ta.tiˈd͡za/ /es.ta.tiˈza/ /es.ta.tiˈzaɾ/ /əs.tə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estatitz estatitza estatitzada estatitzades estatitzam estatitzant estatitzar estatitzara estatitzaran estatitzarem estatitzaren estatitzares estatitzareu estatitzaria estatitzarien estatitzaries estatitzarà estatitzaràs estatitzaré estatitzaríem estatitzaríeu estatitzassen estatitzasses estatitzassin estatitzassis estatitzat estatitzats estatitzau estatitzava estatitzaven estatitzaves estatitze estatitzem estatitzen estatitzes estatitzessen estatitzesses estatitzessin estatitzessis estatitzeu estatitzi estatitzin estatitzis estatitzo estatitzà estatitzàrem estatitzàreu estatitzàs estatitzàssem estatitzàsseu estatitzàssim estatitzàssiu estatitzàvem estatitzàveu estatitzés estatitzéssem estatitzésseu estatitzéssim estatitzéssiu estatitzí occ sept val v
étatiser

estatueta /es.ta.tuˈe.ta/ /əs.tə.tuˈə.tə/ /əs.tə.tuˈɛ.tə/ n fem
statuette

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ n fem
hauteur

estatus /esˈta.tus/ /əsˈta.tus/ n masc
statut

estatus professional n masc
statut professionnel

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ n masc
statut

estavellar /as.ta.βeˈʎa/ /es.ta.veˈʎaɾ/ /es.ta.βeˈʎa/ /əs.tə.vəˈʎa/ /əs.tə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estavell estavella estavellada estavellades estavellam estavellant estavellar estavellara estavellaran estavellarem estavellaren estavellares estavellareu estavellaria estavellarien estavellaries estavellarà estavellaràs estavellaré estavellaríem estavellaríeu estavellassen estavellasses estavellassin estavellassis estavellat estavellats estavellau estavellava estavellaven estavellaves estavelle estavellem estavellen estavelles estavellessen estavellesses estavellessin estavellessis estavelleu estavelli estavellin estavellis estavello estavellà estavellàrem estavellàreu estavellàs estavellàssem estavellàsseu estavellàssim estavellàssiu estavellàvem estavellàveu estavellés estavelléssem estavellésseu estavelléssim estavelléssiu estavellí occ sept val v
s'écraser
Fer miques una cosa violentament.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
étoile astre
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.
cerf-volant
Joguina voladora que s'eleva per la força del vent i que consta d'un centre i opcionalment d'una cua.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
stèle
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
écharde

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv estell estella estellada estellades estellaia estellaien estellaies estellam estellant estellar estellara estellaran estellarem estellaren estellares estellareu estellaria estellarien estellaries estellariva estellariven estellarives estellarà estellaràs estellaré estellaríem estellaríeu estellarívem estellaríveu estellassen estellasses estellassin estellassis estellat estellats estellau estellava estellaven estellaves estellavi estellavo estelle estelleguem estelleguessa estelleguessen estelleguesses estellegueu estellegués estelleguéssom estelleguéssou estellem estellen estelles estellessa estellessen estellesses estellessi estellessin estellessis estelleu estelli estellin estellis estello estellos estells estellà estellàiem estellàieu estellàrem estellàreu estellàs estellàssem estellàsseu estellàssim estellàssiu estellàvem estellàvets estellàveu estellàvom estellés estelléssem estellésseu estelléssim estelléssiu estellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
casser
D'alguna cosa fer-ne estelles.

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
stellaire
Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
étendard

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ bal estenc estendran estendre estendrem estendreu estendria estendrien estendries estendrà estendràs estendré estendríem estendríeu estenem estenen estenent esteneu estenga estenguem estenguen estenguera estengueren estengueres estengues estenguessen estenguesses estenguessin estenguessis estengueu estengui estenguin estenguis estengué estenguérem estenguéreu estengués estenguéssem estenguésseu estenguéssim estenguéssiu estenguí estenia estenien estenies estens esteníem esteníeu estesa esteses estesos estès estén estés occ val v
étendre
Estirar una cosa ocupant el màxim d'espai possible.
Col·laborar en la difusió d'una notícia.
pendre
Penjar la roba rentada d'un fil perquè s'eixugui amb l'aire natural.
rédiger
Lliurar el duplicat autentificat d'un document.
répandre
Estar entre dos límits, siguin físics o temporals.
allonger
(pilota basca) Llançar la pilota amb força, de manera que recorri tants quadres com sigui possible.

estendre's com una taca d'oli v
faire tache d'huile

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
étendoir

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ estentòria adj masc
stentorien

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
steppe
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

estereotipar /esˌte.ɾe.o.tiˈpa/ /esˌte.ɾe.o.tiˈpaɾ/ /əsˌtɛ.ɾə.o.tiˈpa/ /əsˌtɛ.ɾə.u.tiˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estereotip estereotipa estereotipada estereotipades estereotipam estereotipant estereotipar estereotipara estereotiparan estereotiparem estereotiparen estereotipares estereotipareu estereotiparia estereotiparien estereotiparies estereotiparà estereotiparàs estereotiparé estereotiparíem estereotiparíeu estereotipassen estereotipasses estereotipassin estereotipassis estereotipat estereotipats estereotipau estereotipava estereotipaven estereotipaves estereotipe estereotipem estereotipen estereotipes estereotipessen estereotipesses estereotipessin estereotipessis estereotipeu estereotipi estereotipin estereotipis estereotipo estereotipà estereotipàrem estereotipàreu estereotipàs estereotipàssem estereotipàsseu estereotipàssim estereotipàssiu estereotipàvem estereotipàveu estereotipés estereotipéssem estereotipésseu estereotipéssim estereotipéssiu estereotipí occ sept val v
stéréotyper
Carregar (cert grup) d'un estereotip.

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esterilitz esterilitza esterilitzada esterilitzades esterilitzam esterilitzant esterilitzar esterilitzara esterilitzaran esterilitzarem esterilitzaren esterilitzares esterilitzareu esterilitzaria esterilitzarien esterilitzaries esterilitzarà esterilitzaràs esterilitzaré esterilitzaríem esterilitzaríeu esterilitzassen esterilitzasses esterilitzassin esterilitzassis esterilitzat esterilitzats esterilitzau esterilitzava esterilitzaven esterilitzaves esterilitze esterilitzem esterilitzen esterilitzes esterilitzessen esterilitzesses esterilitzessin esterilitzessis esterilitzeu esterilitzi esterilitzin esterilitzis esterilitzo esterilitzà esterilitzàrem esterilitzàreu esterilitzàs esterilitzàssem esterilitzàsseu esterilitzàssim esterilitzàssiu esterilitzàvem esterilitzàveu esterilitzés esterilitzéssem esterilitzésseu esterilitzéssim esterilitzéssiu esterilitzí occ sept val v
stériliser
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
éternuer

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
éternuement

esteroïdal /es.te.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.tə.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.tə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
stéroïdien

estiba /asˈti.βa/ /esˈti.ba/ /əsˈti.βə/ n fem
estive
Resultat d'estibar, col·locació adequada de la càrrega en una nau.

estibador /as.ti.βaˈoɾ/ /as.ti.βaˈðo/ /es.ti.baˈðoɾ/ /es.ti.βaˈðo/ /əs.ti.βəˈðo/ n masc
acconier

estibar /as.tiˈβa/ /as.tiˈβaɾ/ /es.tiˈbaɾ/ /es.tiˈβa/ /əs.tiˈβa/ alg ant bal cent eiv estib estiba estibada estibades estibaia estibaien estibaies estibam estibant estibar estibara estibaran estibarem estibaren estibares estibareu estibaria estibarien estibaries estibariva estibariven estibarives estibarà estibaràs estibaré estibaríem estibaríeu estibarívem estibaríveu estibassen estibasses estibassin estibassis estibat estibats estibau estibava estibaven estibaves estibavi estibavo estibe estibeguem estibeguessa estibeguessen estibeguesses estibegueu estibegués estibeguéssom estibeguéssou estibem estiben estibes estibessa estibessen estibesses estibessi estibessin estibessis estibeu estibi estibin estibis estibo estibos estibs estibà estibàiem estibàieu estibàrem estibàreu estibàs estibàssem estibàsseu estibàssim estibàssiu estibàvem estibàvets estibàveu estibàvom estibés estibéssem estibésseu estibéssim estibéssiu estibí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
arrimer

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ Interjection
j'y suis
(pilota basca) Expressió amb què un jugador indica a un company d'equip que està preparat per a tornar la pilota.

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
bâton
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
crosse
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estic alt n masc
bâton élevé

estic trencat n masc
crosse cassée

esticomítia /es.ti.koˈmi.ti.a/ /əs.ti.kuˈmi.ti.ə/ n fem
stichomythie

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
stigmate
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatització /es.tiɡ.ma.ti.d͡za.siˈo/ /es.tiɡ.ma.ti.za.siˈo/ /əs.tiɡ.mə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
stigmatisation
Acte o efecte d'estigmatitzar.

estil /esˈtiɫ/ n masc
style modèle

estil cognitiu n masc
schéma cognitif

estil d'aprenentatge n masc
style d'apprentissage

estil d'ensenyament n masc
style d'enseignement

estil de direcció n masc
style de direction

estilar-se /es.tiˈɫaɾ.se/ /əs.ti.ɫərˈsə/ /əs.tiˈɫar.sə/ /əs.tiˈɫaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv estil estila estilada estilades estilaia estilaien estilaies estilam estilant estilar estilara estilaran estilarem estilaren estilares estilareu estilaria estilarien estilaries estilariva estilariven estilarives estilarà estilaràs estilaré estilaríem estilaríeu estilarívem estilaríveu estilassen estilasses estilassin estilassis estilat estilats estilau estilava estilaven estilaves estilavi estilavo estile estileguem estileguessa estileguessen estileguesses estilegueu estilegués estileguéssom estileguéssou estilem estilen estiles estilessa estilessen estilesses estilessi estilessin estilessis estileu estili estilin estilis estilo estilos estils estilà estilàiem estilàieu estilàrem estilàreu estilàs estilàssem estilàsseu estilàssim estilàssiu estilàvem estilàvets estilàveu estilàvom estilés estiléssem estilésseu estiléssim estiléssiu estilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
porter

estilet /es.tiˈɫet/ /əs.tiˈɫət/ /əs.tiˈɫɛt/ n masc
style stylet
Punxó per escriure gratant una tauleta de cera.
Punyal de fulla molt estreta.

estilitzar /es.ti.liˈd͡za/ /es.ti.liˈzaɾ/ /əs.ti.lidˈza/ alg ant bal cent eiv estilitz estilitza estilitzada estilitzades estilitzaia estilitzaien estilitzaies estilitzam estilitzant estilitzar estilitzara estilitzaran estilitzarem estilitzaren estilitzares estilitzareu estilitzaria estilitzarien estilitzaries estilitzariva estilitzariven estilitzarives estilitzarà estilitzaràs estilitzaré estilitzaríem estilitzaríeu estilitzarívem estilitzaríveu estilitzassen estilitzasses estilitzassin estilitzassis estilitzat estilitzats estilitzau estilitzava estilitzaven estilitzaves estilitzavi estilitzavo estilitze estilitzeguem estilitzeguessa estilitzeguessen estilitzeguesses estilitzegueu estilitzegués estilitzeguéssom estilitzeguéssou estilitzem estilitzen estilitzes estilitzessa estilitzessen estilitzesses estilitzessi estilitzessin estilitzessis estilitzeu estilitzi estilitzin estilitzis estilitzo estilitzos estilitzs estilitzà estilitzàiem estilitzàieu estilitzàrem estilitzàreu estilitzàs estilitzàssem estilitzàsseu estilitzàssim estilitzàssiu estilitzàvem estilitzàvets estilitzàveu estilitzàvom estilitzés estilitzéssem estilitzésseu estilitzéssim estilitzéssiu estilitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
styliser

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
stylobate

estima /esˈti.ma/ /əsˈti.mə/ n fem
estime
Opinió positiva que es té d'algú o alguna cosa per la seva honradesa, mèrit, bondat...

estimació /es.ti.ma.siˈo/ /əs.ti.mə.siˈo/ n fem
estimation

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
estimer
Valorar de forma aproximativa alguna cosa.
Jutjar valorant els pros i contres d'una situació.
apprécier
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
aimer
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
bien-aimé
Que inspira sentiments d'afecte.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ n masc
amant
Persona amb qui es té una relació sexual i sentimental il·lícita.

estimulació primerenca n fem
stimulation précoce

estipendiar /es.ti.pen.diˈa/ /es.ti.pen.diˈaɾ/ /əs.ti.pən.diˈa/ alg bal eiv estipendia estipendiada estipendiades estipendiam estipendiant estipendiar estipendiara estipendiaran estipendiarem estipendiaren estipendiares estipendiareu estipendiaria estipendiarien estipendiaries estipendiarà estipendiaràs estipendiaré estipendiaríem estipendiaríeu estipendiassen estipendiasses estipendiassin estipendiassis estipendiat estipendiats estipendiau estipendiava estipendiaven estipendiaves estipendie estipendiem estipendien estipendies estipendiessen estipendiesses estipendiessin estipendiessis estipendieu estipendii estipendio estipendià estipendiàrem estipendiàreu estipendiàs estipendiàssem estipendiàsseu estipendiàssim estipendiàssiu estipendiàvem estipendiàveu estipendiés estipendiéssem estipendiésseu estipendiéssim estipendiéssiu estipendií estipendiï estipendiïn estipendiïs nota 1 occ sept v.cent val v
rémunérer

estiracabells /esˌti.ɾa.kaˈbeʎs/ /esˌti.ɾa.kaˈβeʎs/ /esˌti.ɾa.kaˈβeʎʃ/ /əsˌti.ɾə.kəˈbəʎs/ /əsˌti.ɾə.kəˈbɛjs/ /əsˌti.ɾə.kəˈβɛʎs/ n masc
æschne printanière

estirada /as.tiˈɾa.ðɛ/ /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa.ða/ /əs.tiˈɾa.ðə/ n fem
secousse
Acció o efecte d’estirar.
plongeon
(esports de pilota) Acció i efecte de llançar-se cap a un costat per jugar la pilota, la bola o el disc o bé, en el cas del porter, per rebutjar-la o retenir-la.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estir estira estirada estirades estiram estirant estirar estirara estiraran estirarem estiraren estirares estirareu estiraria estirarien estiraries estirarà estiraràs estiraré estiraríem estiraríeu estirassen estirasses estirassin estirassis estirat estirats estirau estirava estiraven estiraves estire estirem estiren estires estiressen estiresses estiressin estiressis estireu estiri estirin estiris estiro estirà estiràrem estiràreu estiràs estiràssem estiràsseu estiràssim estiràssiu estiràvem estiràveu estirés estiréssem estirésseu estiréssim estiréssiu estirí occ sept val v
s'étirer

estirar-se v
plonger

estireganyós /es.ti.ɾe.ɣaˈɲos/ /əs.ti.ɾə.ɣəˈɲos/ adj masc
souple
Que fàcilment es doblega i estira sense arribar a trencar-se; que s'estireganya.

estirp /esˈtiɾp/ /əsˈtirp/ n fem
lignage

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
été

estival /es.tiˈvaɫ/ /es.tiˈβaɫ/ /əs.tiˈvaɫ/ /əs.tiˈβaɫ/ adj
estival

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
estoc
Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.
stock
Conjunt de productes emmagatzemats per al subministrament.

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
stochastique

estofa /esˈtɔ.fa/ /esˈtɔ.fɔ/ /əsˈtɔ.fə/ n fem
substance

estofar /as.tuˈfa/ /es.toˈfa/ /es.toˈfaɾ/ /es.tuˈfa/ /əs.toˈfa/ /əs.tuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estof estofa estofada estofades estofam estofant estofar estofara estofaran estofarem estofaren estofares estofareu estofaria estofarien estofaries estofarà estofaràs estofaré estofaríem estofaríeu estofassen estofasses estofassin estofassis estofat estofats estofau estofava estofaven estofaves estofe estofem estofen estofes estofessen estofesses estofessin estofessis estofeu estofi estofin estofis estofo estofà estofàrem estofàreu estofàs estofàssem estofàsseu estofàssim estofàssiu estofàvem estofàveu estofés estoféssem estofésseu estoféssim estoféssiu estofí occ sept val v
étuver
Coure a foc lent en un recipient ben tapat.

estofat /es.toˈfat/ /es.tuˈfat/ /əs.toˈfat/ /əs.tuˈfat/ n masc
daube
Guisat de carn amb verdures i espècies cuit a foc lent en recipient tancat sense evaporació.

estoic /esˈtɔjk/ /əsˈtɔjk/ adj masc
stoïque

estoicament /esˌtɔj.kaˈmen/ /esˌtɔj.kaˈment/ /əsˌtɔj.kəˈmen/ /əsˌtɔj.kəˈment/ adv
stoïquement

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
étui

estol /asˈtɔɫ/ /esˈtɔɫ/ /əsˈtɔɫ/ n masc
escadre
Conjunt de vaixells.

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
étole

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
moment

estopar /es.toˈpa/ /es.toˈpaɾ/ /əs.toˈpa/ /əs.tuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estop estopa estopada estopades estopam estopant estopar estopara estoparan estoparem estoparen estopares estopareu estoparia estoparien estoparies estoparà estoparàs estoparé estoparíem estoparíeu estopassen estopasses estopassin estopassis estopat estopats estopau estopava estopaven estopaves estope estopem estopen estopes estopessen estopesses estopessin estopessis estopeu estopi estopin estopis estopo estopà estopàrem estopàreu estopàs estopàssem estopàsseu estopàssim estopàssiu estopàvem estopàveu estopés estopéssem estopésseu estopéssim estopéssiu estopí occ sept val v
étouper

estor /esˈtoɾ/ /əsˈtor/ n masc
store

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
paillasson
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
tapis
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
(botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estordit /as.toɾˈðit/ /es.toɾˈðit/ /əs.toɾˈðit/ /əs.turˈdit/ /əs.turˈðit/ adj masc
abasourdi
En estat de pertorbació o confusió, minvat en la seva raó o enteniment.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
étourneau étourneau sansonnet

estovar /as.toˈvaɾ/ /as.toˈβa/ /es.toˈvaɾ/ /es.toˈβa/ /əs.toˈva/ /əs.tuˈva/ /əs.tuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estou estov estova estovada estovades estovam estovant estovar estovara estovaran estovarem estovaren estovares estovareu estovaria estovarien estovaries estovarà estovaràs estovaré estovaríem estovaríeu estovassen estovasses estovassin estovassis estovat estovats estovau estovava estovaven estovaves estove estovem estoven estoves estovessen estovesses estovessin estovessis estoveu estovi estovin estovis estovo estovà estovàrem estovàreu estovàs estovàssem estovàsseu estovàssim estovàssiu estovàvem estovàveu estovés estovéssem estovésseu estovéssim estovéssiu estoví occ sept val v
amollir

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
stoïcisme

estrafolàriament /es.tɾa.foˌɫa.ɾi.aˈmen/ /es.tɾa.foˌɫa.ɾi.aˈment/ /əs.tɾə.foˌɫa.ɾi.əˈment/ /əs.tɾə.fuˌɫa.ɾi.əˈmen/ adv
bizarrement

estrambòticament /es.tɾamˌbɔ.ti.kaˈmen/ /es.tɾamˌbɔ.ti.kaˈment/ /əs.tɾəmˌbɔ.ti.kəˈmen/ /əs.tɾəmˌbɔ.ti.kəˈment/ adv
bizarrement

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
étranger
Que és d'un altre país.

estrangerisme /es.tɾaɲ.d͡ʒeˈɾiz.me/ /əs.tɾəɲ.ʒəˈɾiz.mə/ n masc
étrangisme

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrangul estrangula estrangulada estrangulades estrangulam estrangulant estrangular estrangulara estrangularan estrangularem estrangularen estrangulares estrangulareu estrangularia estrangularien estrangularies estrangularà estrangularàs estrangularé estrangularíem estrangularíeu estrangulassen estrangulasses estrangulassin estrangulassis estrangulat estrangulats estrangulau estrangulava estrangulaven estrangulaves estrangule estrangulem estrangulen estrangules estrangulessen estrangulesses estrangulessin estrangulessis estranguleu estranguli estrangulin estrangulis estrangulo estrangulà estrangulàrem estrangulàreu estrangulàs estrangulàssem estrangulàsseu estrangulàssim estrangulàssiu estrangulàvem estrangulàveu estrangulés estranguléssem estrangulésseu estranguléssim estranguléssiu estrangulí occ sept val v
étrangler

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
étrange
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ adv
étrangement

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
strate

estratificar /es.tɾa.ti.fiˈka/ /es.tɾa.ti.fiˈkaɾ/ /əs.tɾə.ti.fiˈka/ alg ant bal cent eiv estratific estratifica estratificada estratificades estratificaia estratificaien estratificaies estratificam estratificant estratificar estratificara estratificaran estratificarem estratificaren estratificares estratificareu estratificaria estratificarien estratificaries estratificariva estratificariven estratificarives estratificarà estratificaràs estratificaré estratificaríem estratificaríeu estratificarívem estratificaríveu estratificassen estratificasses estratificassin estratificassis estratificat estratificats estratificau estratificava estratificaven estratificaves estratificavi estratificavo estratifico estratificos estratificà estratificàiem estratificàieu estratificàrem estratificàreu estratificàs estratificàssem estratificàsseu estratificàssim estratificàssiu estratificàvem estratificàvets estratificàveu estratificàvom estratifique estratifiqueguem estratifiqueguessa estratifiqueguessen estratifiqueguesses estratifiquegueu estratifiquegués estratifiqueguéssom estratifiqueguéssou estratifiquem estratifiquen estratifiques estratifiquessa estratifiquessen estratifiquesses estratifiquessi estratifiquessin estratifiquessis estratifiqueu estratifiqui estratifiquin estratifiquis estratifiqués estratifiquéssem estratifiquésseu estratifiquéssim estratifiquéssiu estratifiquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stratifier

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
stratégie

estratègia didàctica n fem
stratégie didactique

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
stratégique

estratègicament /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈmen/ /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈment/ /es.tɾaˌtɛ.ʒi.kaˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈment/ adv
stratégiquement

estrebada /as.tɾeˈβa.ðɛ/ /es.tɾeˈba.ða/ /əs.tɾəˈβa.ðə/ n fem
secousse

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
étoile
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estrellat /as.tɾeˈʎat/ /es.tɾeˈʎat/ /əs.tɾəˈʎat/ adj masc
étoilé
Que té forma d'estrella.

estremiment catari n masc
frémissement cataire

estremir /es.tɾeˈmi/ /es.tɾeˈmiɾ/ /əs.tɾəˈmi/ bal estremeix estremeixen estremeixes estremeixi estremeixin estremeixis estremeixo estremesc estremesqui estremesquin estremesquis estremia estremida estremides estremien estremies estremiguem estremigueu estremim estremint estremir estremira estremiran estremirem estremiren estremires estremireu estremiria estremirien estremiries estremirà estremiràs estremiré estremiríem estremiríeu estremisc estremisca estremisquen estremisques estremissen estremisses estremissin estremissis estremit estremits estremiu estremix estremixen estremixes estremixo estremí estremíem estremíeu estremírem estremíreu estremís estremíssem estremísseu estremíssim estremíssiu n-occ occ sept val v
ébranler

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
étrenne
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.

estrenar /as.tɾeˈna/ /es.tɾeˈna/ /es.tɾeˈnaɾ/ /əs.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estrena estrenada estrenades estrenam estrenant estrenar estrenara estrenaran estrenarem estrenaren estrenares estrenareu estrenaria estrenarien estrenaries estrenarà estrenaràs estrenaré estrenaríem estrenaríeu estrenassen estrenasses estrenassin estrenassis estrenat estrenats estrenau estrenava estrenaven estrenaves estrene estrenem estrenen estrenes estrenessen estrenesses estrenessin estrenessis estreneu estreni estrenin estrenis estreno estrenà estrenàrem estrenàreu estrenàs estrenàssem estrenàsseu estrenàssim estrenàssiu estrenàvem estrenàveu estrenés estrenéssem estrenésseu estrenéssim estrenéssiu estrení estrén occ sept val v
étrenner
Utilitzar una cosa per primer cop.
donner la première
Referit a un espectacle, a una representació teatral, musical, etc. presentar-lo al públic per primer cop.

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv estressa estressada estressades estressaia estressaien estressaies estressam estressant estressar estressara estressaran estressarem estressaren estressares estressareu estressaria estressarien estressaries estressariva estressariven estressarives estressarà estressaràs estressaré estressaríem estressaríeu estressarívem estressaríveu estressassen estressasses estressassin estressassis estressat estressats estressau estressava estressaven estressaves estressavi estressavo estresse estresseguem estresseguessa estresseguessen estresseguesses estressegueu estressegués estresseguéssom estresseguéssou estressem estressen estresses estressessa estressessen estressesses estressessi estressessin estressessis estresseu estressi estressin estressis estresso estressos estressà estressàiem estressàieu estressàrem estressàreu estressàs estressàssem estressàsseu estressàssim estressàssiu estressàvem estressàvets estressàveu estressàvom estressés estresséssem estressésseu estresséssim estresséssiu estressí estrès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stresser

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
étroit
Que té poca amplada.
chanel
Pas marítim entre dues terres que estan a poca distància l'una de l'altra.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
étroitement

estri n masc
outil

estrictament /esˌtɾik.taˈmen/ /esˌtɾik.taˈment/ /əsˌtɾik.təˈmen/ /əsˌtɾik.təˈment/ adv
strictement

estrijolar /as.tɾi.ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫaɾ/ /es.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrijol estrijola estrijolada estrijolades estrijolam estrijolant estrijolar estrijolara estrijolaran estrijolarem estrijolaren estrijolares estrijolareu estrijolaria estrijolarien estrijolaries estrijolarà estrijolaràs estrijolaré estrijolaríem estrijolaríeu estrijolassen estrijolasses estrijolassin estrijolassis estrijolat estrijolats estrijolau estrijolava estrijolaven estrijolaves estrijole estrijolem estrijolen estrijoles estrijolessen estrijolesses estrijolessin estrijolessis estrijoleu estrijoli estrijolin estrijolis estrijolo estrijolà estrijolàrem estrijolàreu estrijolàs estrijolàssem estrijolàsseu estrijolàssim estrijolàssiu estrijolàvem estrijolàveu estrijolés estrijoléssem estrijolésseu estrijoléssim estrijoléssiu estrijolí occ sept val v
étriller

estripagecs /esˌtɾi.paˈd͡ʒeks/ /esˌtɾi.paˈʒɛks/ /əsˌtɾi.pəˈʒɛks/ n masc
grille

estritllar-se /es.tɾiʎˈʎar.se/ /es.tɾiˈʎaɾ.se/ /əs.tɾi.ʎərˈsə/ /əs.tɾiʎˈʎar.sə/ /əs.tɾiˈʎaɾ.sə/ alg ant bal cent eiv estritll estritlla estritllada estritllades estritllaia estritllaien estritllaies estritllam estritllant estritllar estritllara estritllaran estritllarem estritllaren estritllares estritllareu estritllaria estritllarien estritllaries estritllariva estritllariven estritllarives estritllarà estritllaràs estritllaré estritllaríem estritllaríeu estritllarívem estritllaríveu estritllassen estritllasses estritllassin estritllassis estritllat estritllats estritllau estritllava estritllaven estritllaves estritllavi estritllavo estritlle estritlleguem estritlleguessa estritlleguessen estritlleguesses estritllegueu estritllegués estritlleguéssom estritlleguéssou estritllem estritllen estritlles estritllessa estritllessen estritllesses estritllessi estritllessin estritllessis estritlleu estritlli estritllin estritllis estritllo estritllos estritlls estritllà estritllàiem estritllàieu estritllàrem estritllàreu estritllàs estritllàssem estritllàsseu estritllàssim estritllàssiu estritllàvem estritllàvets estritllàveu estritllàvom estritllés estritlléssem estritllésseu estritlléssim estritlléssiu estritllí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
éclaircir

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ n fem
strophe
Conjunt de versos que segueixen un patró mètric determinat; qualsevol de les parts simètricament iguals a les altres de què consta una oda o cançó.
coquin
Pervers.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
strontium

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
structure
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructura cognitiva n fem
structure cognitive

estructura d'armadura n fem
Structure de l'armure

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
structurel

estructuralisme /es.tɾuk.tu.ɾaˈɫiz.me/ /əs.tɾuk.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
structuralisme

estruç /esˈtɾus/ n masc
autruche

estràbic /esˈtɾa.bik/ /əsˈtɾa.βik/ adj masc
strabique

estrènuament /esˌtɾɛ.nu.aˈmen/ /esˌtɾɛ.nu.aˈment/ /əsˌtɾɛ.nu.əˈmen/ /əsˌtɾɛ.nu.əˈment/ adv
intrépidement

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ bal estrenc estrenguem estrengueren estrengueres estrenguessin estrenguessis estrengueu estrengui estrenguin estrenguis estrengué estrenguérem estrenguéreu estrengués estrenguéssim estrenguéssiu estrenguí estreny estrenya estrenyem estrenyen estrenyent estrenyera estrenyeran estrenyerem estrenyeren estrenyeres estrenyereu estrenyeria estrenyerien estrenyeries estrenyerà estrenyeràs estrenyeré estrenyeríem estrenyeríeu estrenyes estrenyessen estrenyesses estrenyessin estrenyessis estrenyeu estrenyi estrenyia estrenyien estrenyies estrenyin estrenyis estrenyo estrenys estrenyé estrenyérem estrenyéreu estrenyés estrenyéssem estrenyésseu estrenyéssim estrenyéssiu estrenyí estrenyíem estrenyíeu estret estreta estretes estrets estrènyer occ sept val v
rétrécir
Fer estreta o petita una cosa.
resserrer
Limitar el moviment, escanyar.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
stress

estríjol /asˈtɾi.ʒoɫ/ /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ /esˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒuɫ/ n masc
étrille

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
estuaire

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
étude
Acció d'estudiar.
studio
Habitació dedicada per estudiar.

estudi de casos n masc
étude de cas

estudi de desenvolupament de videojocs n masc
studio de développement de jeux vidéo

estudi exclusiu n masc
studio exclusif

estudi independent n masc
studio externe

estudi intern n masc
studio interne

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
étudiant
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiantil /es.tu.ði.anˈtiɫ/ /əs.tu.ði.ənˈtiɫ/ adj
estudiantin

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estudia estudiada estudiades estudiam estudiant estudiar estudiara estudiaran estudiarem estudiaren estudiares estudiareu estudiaria estudiarien estudiaries estudiarà estudiaràs estudiaré estudiaríem estudiaríeu estudiassen estudiasses estudiassin estudiassis estudiat estudiats estudiau estudiava estudiaven estudiaves estudie estudiem estudien estudies estudiessen estudiesses estudiessin estudiessis estudieu estudii estudio estudià estudiàrem estudiàreu estudiàs estudiàssem estudiàsseu estudiàssim estudiàssiu estudiàvem estudiàveu estudiés estudiéssem estudiésseu estudiéssim estudiéssiu estudií estudiï estudiïn estudiïs occ sept val v
étudier
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estudiosament /es.tu.ðiˌo.zaˈmen/ /es.tu.ðiˌo.zaˈment/ /əs.tu.ðiˌo.zəˈmen/ /əs.tu.ðiˌo.zəˈment/ adv
studieusement

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
poêle

estufar /as.tuˈfa/ /es.tuˈfa/ /es.tuˈfaɾ/ /əs.tuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estuf estufa estufada estufades estufam estufant estufar estufara estufaran estufarem estufaren estufares estufareu estufaria estufarien estufaries estufarà estufaràs estufaré estufaríem estufaríeu estufassen estufasses estufassin estufassis estufat estufats estufau estufava estufaven estufaves estufe estufem estufen estufes estufessen estufesses estufessin estufessis estufeu estufi estufin estufis estufo estufà estufàrem estufàreu estufàs estufàssem estufàsseu estufàssim estufàssiu estufàvem estufàveu estufés estuféssem estufésseu estuféssim estuféssiu estufí occ sept val v
gonfler
Fer disminuir l’atapeïment augmentant-ne el volum, la porositat.

estultament /esˌtuɫ.taˈmen/ /esˌtuɫ.taˈment/ /əsˌtuɫ.təˈmen/ /əsˌtuɫ.təˈment/ adv
sottement

estupefacte /es.tu.peˈfak.te/ adj masc
stupéfait

estupend /es.tuˈpen/ /es.tuˈpent/ /əs.tuˈpen/ /əs.tuˈpent/ adj masc
formidable

estupendament /es.tuˌpen.daˈmen/ /es.tuˌpen.daˈment/ /əs.tuˌpen.dəˈmen/ /əs.tuˌpen.dəˈment/ adv
formidablement

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ n fem
stupidité

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
esturgeon

esturió beluga n masc
grand esturgeon

esturió oscietra n masc
esturgeon du Danube

esturió sevruga n masc
esturgeon étoilé

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
statique

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
statique

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
statue

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
stérile
Persona que no pot engendrar.

estèrilment /esˌtɛ.ɾiɫˈmen/ /esˌtɛ.ɾiɫˈment/ /əsˌtɛ.ɾiɫˈmen/ /əsˌtɛ.ɾiɫˈment/ adv
stérilement

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
esthétique

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
esthétique

estèticament /esˌtɛ.ti.kaˈmen/ /esˌtɛ.ti.kaˈment/ /əsˌtɛ.ti.kəˈmen/ /əsˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
esthétiquement

estéreo /esˈte.ɾe.o/ /əsˈte.ɾe.o/ adj
stéréo

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
stimulus stimulation

estòlidament /esˌtɔ.ɫi.ðaˈmen/ /esˌtɔ.ɫi.ðaˈment/ /əsˌtɔ.ɫi.ðəˈmen/ /əsˌtɔ.ɫi.ðəˈment/ adv
stupidement

estómac /esˈto.mak/ n masc
estomac

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
stupide

estúpidament /esˌtu.pi.ðaˈmen/ /esˌtu.pi.ðaˈment/ /əsˌtu.pi.ðəˈmen/ /əsˌtu.pi.ðəˈment/ adv
stupidement

esvair /az.βaˈi/ /az.βaˈiɾ/ /ez.vaˈiɾ/ /ez.βaˈi/ /əz.bəˈi/ /əz.vəˈi/ bal esvaeix esvaeixen esvaeixes esvaeixi esvaeixin esvaeixis esvaeixo esvaesc esvaesqui esvaesquin esvaesquis esvaint esvair esvairan esvairem esvaireu esvairia esvairien esvairies esvairà esvairàs esvairé esvairíem esvairíeu esvaí esvaíem esvaíeu esvaírem esvaíreu esvaís esvaíssem esvaísseu esvaíssim esvaíssiu esvaïa esvaïda esvaïdes esvaïen esvaïes esvaïguem esvaïgueu esvaïm esvaïra esvaïren esvaïres esvaïsc esvaïsca esvaïsquen esvaïsques esvaïssen esvaïsses esvaïssin esvaïssis esvaït esvaïts esvaïu esvaïx esvaïxen esvaïxes esvaïxo n-occ occ sept val v
dissiper
Dissipar, fer desaparèixer.
défaillir
(pronominal) Defallir.

esvalotadament /ez.va.ɫoˌta.ðaˈment/ /ez.βa.ɫoˌta.ðaˈmen/ /əz.bə.ɫuˌta.ðəˈmen/ /əz.və.ɫoˌta.ðəˈment/ /əz.və.ɫuˌta.ðəˈmen/ adv
étourdiment

esvaïment /az.βa.iˈmen/ /az.βa.iˈment/ /ez.va.iˈment/ /ez.βa.iˈmen/ /əz.bə.iˈmen/ /əz.və.iˈmen/ /əz.və.iˈment/ n masc
évanouissement
Acció i efecte d'esvair.

esverar /ez.veˈɾaɾ/ /ez.βeˈɾa/ /əz.bəˈɾa/ /əz.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esver esvera esverada esverades esveram esverant esverar esverara esveraran esverarem esveraren esverares esverareu esveraria esverarien esveraries esverarà esveraràs esveraré esveraríem esveraríeu esverassen esverasses esverassin esverassis esverat esverats esverau esverava esveraven esveraves esvere esverem esveren esveres esveressen esveresses esveressin esveressis esvereu esveri esverin esveris esvero esverà esveràrem esveràreu esveràs esveràssem esveràsseu esveràssim esveràssiu esveràvem esveràveu esverés esveréssem esverésseu esveréssim esveréssiu esverí occ sept val v
alarmer

esvoranc /az.βoˈɾaŋ/ /ez.voˈɾaŋk/ /ez.βoˈɾaŋ/ /əz.buˈɾaŋ/ /əz.voˈɾaŋk/ /əz.vuˈɾaŋk/ n masc
trou

esvàstica /ezˈvas.ti.ka/ /ezˈβas.ti.ka/ /əzˈbas.ti.kə/ /əzˈvas.ti.kə/ n fem
svastika

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
œsophage

et /et/ pronoun
te

etapa /eˈta.pa/ /əˈta.pə/ n fem
étape

etapa alfabètica n fem
étape alphabétique

etapa educativa n fem
étape éducative

etapa logogràfica n fem
étape logographique

etapa ortogràfica n fem
étape orthographique

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
et cetera

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
éternel

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
éternité

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
étymologie

etimològic /e.ti.moˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.ti.moˈɫɔ.ʒik/ /ə.ti.moˈɫɔ.ʒik/ /ə.ti.muˈɫɔ.ʒik/ adj masc
étymologique
Relatiu o pertanyent a l'etimologia.

etimològicament /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /e.ti.moˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.ti.moˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ə.ti.muˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
étymologiquement

etiologia /e.ti.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
étiologie

etiopatogènia /e.ti.o.pa.toˈd͡ʒɛ.ni.a/ /e.ti.o.pa.toˈʒɛ.ni.a/ /ə.ti.o.pə.toˈʒɛ.ni.ə/ /ə.ti.u.pə.tuˈʒɛ.ni.ə/ n fem
etiopathogenesis

etiquetatge n masc
étiquetage

etmoïdal /ed.mo.iˈðaɫ/ /əd.mo.iˈðaɫ/ /əd.mu.iˈðaɫ/ adj
ethmoïdal
Pertanyent o relatiu a l'etmoide.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
ethnocentrisme

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ethnographie

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ethnologie

etnometodologia /ˌed.no.me.to.ðo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌed.no.me.to.ðo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɛd.no.mə.to.ðo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɛd.nu.mə.tu.ðu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ethnométhodologie

etzibar /e.d͡ziˈbaɾ/ /e.d͡ziˈβa/ /ə.d͡ziˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) etzib etziba etzibada etzibades etzibam etzibant etzibar etzibara etzibaran etzibarem etzibaren etzibares etzibareu etzibaria etzibarien etzibaries etzibarà etzibaràs etzibaré etzibaríem etzibaríeu etzibassen etzibasses etzibassin etzibassis etzibat etzibats etzibau etzibava etzibaven etzibaves etzibe etzibem etziben etzibes etzibessen etzibesses etzibessin etzibessis etzibeu etzibi etzibin etzibis etzibo etzibà etzibàrem etzibàreu etzibàs etzibàssem etzibàsseu etzibàssim etzibàssiu etzibàvem etzibàveu etzibés etzibéssem etzibésseu etzibéssim etzibéssiu etzibí occ sept val v
assener
Donar un cop sobtadament.
jeter
Llançar una cosa de forma violenta.

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eukaryota

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
eucharistie

eucarístic /ew.kaˈɾis.tik/ /əw.kəˈɾis.tik/ adj masc
eucharistique

eufemisme /ew.feˈmiz.me/ n masc
euphémisme

eufoni /ewˈfɔ.ni/ /əwˈfɔ.ni/ n masc
euphone

eufònicament /ewˌfɔ.ni.kaˈmen/ /ewˌfɔ.ni.kaˈment/ /əwˌfɔ.ni.kəˈmen/ /əwˌfɔ.ni.kəˈment/ adv
euphoniquement

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
euphorie

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ europea adj masc
européen
Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ n masc
Européen
Natural d’Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) europeïtz europeïtza europeïtzada europeïtzades europeïtzam europeïtzant europeïtzar europeïtzara europeïtzaran europeïtzarem europeïtzaren europeïtzares europeïtzareu europeïtzaria europeïtzarien europeïtzaries europeïtzarà europeïtzaràs europeïtzaré europeïtzaríem europeïtzaríeu europeïtzassen europeïtzasses europeïtzassin europeïtzassis europeïtzat europeïtzats europeïtzau europeïtzava europeïtzaven europeïtzaves europeïtze europeïtzem europeïtzen europeïtzes europeïtzessen europeïtzesses europeïtzessin europeïtzessis europeïtzeu europeïtzi europeïtzin europeïtzis europeïtzo europeïtzà europeïtzàrem europeïtzàreu europeïtzàs europeïtzàssem europeïtzàsseu europeïtzàssim europeïtzàssiu europeïtzàvem europeïtzàveu europeïtzés europeïtzéssem europeïtzésseu europeïtzéssim europeïtzéssiu europeïtzí occ sept val v
européaniser

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europium

eurozona /ˌɛw.ɾoˈzo.na/ /ˌɛw.ɾoˈzo.nə/ /ˌɛw.ɾuˈzo.nə/ n fem
eurozone

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
euthanasie

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evacua evacuada evacuades evacuam evacuant evacuar evacuara evacuaran evacuarem evacuaren evacuares evacuareu evacuaria evacuarien evacuaries evacuarà evacuaràs evacuaré evacuaríem evacuaríeu evacuassen evacuasses evacuassin evacuassis evacuat evacuats evacuau evacuava evacuaven evacuaves evacue evacuem evacuen evacues evacuessen evacuesses evacuessin evacuessis evacueu evacuo evacuu evacuà evacuàrem evacuàreu evacuàs evacuàssem evacuàsseu evacuàssim evacuàssiu evacuàvem evacuàveu evacués evacuéssem evacuésseu evacuéssim evacuéssiu evacuí evacuï evacuïn evacuïs occ sept val v
évacuer

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
évangile

evangelista /e.vaɲ.d͡ʒeˈɫis.te/ /e.βaɲ.d͡ʒeˈɫis.te/ /ə.vəɲ.ʒəˈɫis.tə/ /ə.βəɲ.ʒəˈɫis.tə/ n masc
évangéliste

evangelització /e.van.d͡ʒe.ɫi.za.siˈo/ /e.βan.d͡ʒe.ɫi.d͡za.siˈo/ /e.βan.d͡ʒe.ɫi.za.siˈo/ /ə.van.ʒə.ɫid.za.siˈo/ /ə.βən.ʒə.ɫid.zə.siˈo/ n fem
évangélisation

evangelitzar /e.van.d͡ʒe.ɫiˈzaɾ/ /e.βan.d͡ʒe.ɫiˈd͡za/ /e.βan.d͡ʒe.ɫiˈzaɾ/ /ə.vən.ʒə.ɫidˈza/ /ə.βən.ʒə.ɫidˈza/ alg ant bal cent eiv evangelitz evangelitza evangelitzada evangelitzades evangelitzaia evangelitzaien evangelitzaies evangelitzam evangelitzant evangelitzar evangelitzara evangelitzaran evangelitzarem evangelitzaren evangelitzares evangelitzareu evangelitzaria evangelitzarien evangelitzaries evangelitzariva evangelitzariven evangelitzarives evangelitzarà evangelitzaràs evangelitzaré evangelitzaríem evangelitzaríeu evangelitzarívem evangelitzaríveu evangelitzassen evangelitzasses evangelitzassin evangelitzassis evangelitzat evangelitzats evangelitzau evangelitzava evangelitzaven evangelitzaves evangelitzavi evangelitzavo evangelitze evangelitzeguem evangelitzeguessa evangelitzeguessen evangelitzeguesses evangelitzegueu evangelitzegués evangelitzeguéssom evangelitzeguéssou evangelitzem evangelitzen evangelitzes evangelitzessa evangelitzessen evangelitzesses evangelitzessi evangelitzessin evangelitzessis evangelitzeu evangelitzi evangelitzin evangelitzis evangelitzo evangelitzos evangelitzs evangelitzà evangelitzàiem evangelitzàieu evangelitzàrem evangelitzàreu evangelitzàs evangelitzàssem evangelitzàsseu evangelitzàssim evangelitzàssiu evangelitzàvem evangelitzàvets evangelitzàveu evangelitzàvom evangelitzés evangelitzéssem evangelitzésseu evangelitzéssim evangelitzéssiu evangelitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
évangéliser

evangèlic /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫik/ adj
évangélique

evangèlicament /e.vaɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /e.βaɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /ə.vəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /ə.vəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ /ə.βəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ adv
évangéliquement

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
évaporation

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evapor evapora evaporada evaporades evaporam evaporant evaporar evaporara evaporaran evaporarem evaporaren evaporares evaporareu evaporaria evaporarien evaporaries evaporarà evaporaràs evaporaré evaporaríem evaporaríeu evaporassen evaporasses evaporassin evaporassis evaporat evaporats evaporau evaporava evaporaven evaporaves evapore evaporem evaporen evapores evaporessen evaporesses evaporessin evaporessis evaporeu evapori evaporin evaporis evaporo evaporà evaporàrem evaporàreu evaporàs evaporàssem evaporàsseu evaporàssim evaporàssiu evaporàvem evaporàveu evaporés evaporéssem evaporésseu evaporéssim evaporéssiu evaporí occ sept val v
évaporer

evasivament /e.vaˌzi.vaˈment/ /e.βaˌzi.βaˈmen/ /ə.vəˌzi.vəˈmen/ /ə.vəˌzi.vəˈment/ /ə.βəˌzi.βəˈmen/ adv
évasivement

evasió fiscal n fem
évasion fiscale

eventualment /e.ven.tuˌaɫˈment/ /e.βen.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈment/ /ə.βən.tuˌaɫˈmen/ adv
éventuellement

evidencialitat /e.vi.ðen.si.a.ɫiˈtat/ /e.βi.ðen.si.a.ɫiˈtat/ /ə.vi.ðən.si.ə.ɫiˈtat/ /ə.βi.ðən.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
évidentialité

evidenciar /e.vi.ðen.siˈaɾ/ /e.βi.ðen.siˈa/ /ə.vi.ðən.siˈa/ /ə.βi.ðən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) evidencia evidenciada evidenciades evidenciam evidenciant evidenciar evidenciara evidenciaran evidenciarem evidenciaren evidenciares evidenciareu evidenciaria evidenciarien evidenciaries evidenciarà evidenciaràs evidenciaré evidenciaríem evidenciaríeu evidenciassen evidenciasses evidenciassin evidenciassis evidenciat evidenciats evidenciau evidenciava evidenciaven evidenciaves evidencie evidenciem evidencien evidencies evidenciessen evidenciesses evidenciessin evidenciessis evidencieu evidencii evidencio evidencià evidenciàrem evidenciàreu evidenciàs evidenciàssem evidenciàsseu evidenciàssim evidenciàssiu evidenciàvem evidenciàveu evidenciés evidenciéssem evidenciésseu evidenciéssim evidenciéssiu evidencií evidenciï evidenciïn evidenciïs occ sept val v
rendre évident

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
évident

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
évidemment

evitació /e.vi.ta.siˈo/ /e.βi.ta.siˈo/ /ə.vi.tə.siˈo/ n fem
évitement

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evit evita evitada evitades evitam evitant evitar evitara evitaran evitarem evitaren evitares evitareu evitaria evitarien evitaries evitarà evitaràs evitaré evitaríem evitaríeu evitassen evitasses evitassin evitassis evitat evitats evitau evitava evitaven evitaves evite evitem eviten evites evitessen evitesses evitessin evitessis eviteu eviti evitin evitis evito evità evitàrem evitàreu evitàs evitàssem evitàsseu evitàssim evitàssiu evitàvem evitàveu evités evitéssem evitésseu evitéssim evitéssiu evití occ sept val v
éviter

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ alg ant bal cent eiv evoc evoca evocada evocades evocaia evocaien evocaies evocam evocant evocar evocara evocaran evocarem evocaren evocares evocareu evocaria evocarien evocaries evocariva evocariven evocarives evocarà evocaràs evocaré evocaríem evocaríeu evocarívem evocaríveu evocassen evocasses evocassin evocassis evocat evocats evocau evocava evocaven evocaves evocavi evocavo evoco evocos evocà evocàiem evocàieu evocàrem evocàreu evocàs evocàssem evocàsseu evocàssim evocàssiu evocàvem evocàvets evocàveu evocàvom evoque evoqueguem evoqueguessa evoqueguessen evoqueguesses evoquegueu evoquegués evoqueguéssom evoqueguéssou evoquem evoquen evoques evoquessa evoquessen evoquesses evoquessi evoquessin evoquessis evoqueu evoqui evoquin evoquis evoqués evoquéssem evoquésseu evoquéssim evoquéssiu evoquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
évoquer

evolucionar /e.vo.lu.si.oˈnaɾ/ /e.βo.lu.si.oˈna/ /e.βo.lu.si.oˈnaɾ/ /ə.vo.ɫu.si.oˈna/ /ə.vu.ɫu.si.uˈna/ /ə.βu.ɫu.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv evolucion evoluciona evolucionada evolucionades evolucionaia evolucionaien evolucionaies evolucionam evolucionant evolucionar evolucionara evolucionaran evolucionarem evolucionaren evolucionares evolucionareu evolucionaria evolucionarien evolucionaries evolucionariva evolucionariven evolucionarives evolucionarà evolucionaràs evolucionaré evolucionaríem evolucionaríeu evolucionarívem evolucionaríveu evolucionassen evolucionasses evolucionassin evolucionassis evolucionat evolucionats evolucionau evolucionava evolucionaven evolucionaves evolucionavi evolucionavo evolucione evolucioneguem evolucioneguessa evolucioneguessen evolucioneguesses evolucionegueu evolucionegués evolucioneguéssom evolucioneguéssou evolucionem evolucionen evoluciones evolucionessa evolucionessen evolucionesses evolucionessi evolucionessin evolucionessis evolucioneu evolucioni evolucionin evolucionis evoluciono evolucionos evolucions evolucionà evolucionàiem evolucionàieu evolucionàrem evolucionàreu evolucionàs evolucionàssem evolucionàsseu evolucionàssim evolucionàssiu evolucionàvem evolucionàvets evolucionàveu evolucionàvom evolucionés evolucionéssem evolucionésseu evolucionéssim evolucionéssiu evolucioní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
évoluer

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
évolution

ex-libris /ˌeɡzˈɫi.bɾis/ /ˌɛɡzˈɫi.βɾis/ n masc
ex-libris

exacerbar /eɡ.za.serˈβa/ /eɡ.za.seɾˈbaɾ/ /eɡ.za.seɾˈβa/ /əɡ.zə.sərˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) exacerb exacerba exacerbada exacerbades exacerbam exacerbant exacerbar exacerbara exacerbaran exacerbarem exacerbaren exacerbares exacerbareu exacerbaria exacerbarien exacerbaries exacerbarà exacerbaràs exacerbaré exacerbaríem exacerbaríeu exacerbassen exacerbasses exacerbassin exacerbassis exacerbat exacerbats exacerbau exacerbava exacerbaven exacerbaves exacerbe exacerbem exacerben exacerbes exacerbessen exacerbesses exacerbessin exacerbessis exacerbeu exacerbi exacerbin exacerbis exacerbo exacerbà exacerbàrem exacerbàreu exacerbàs exacerbàssem exacerbàsseu exacerbàssim exacerbàssiu exacerbàvem exacerbàveu exacerbés exacerbéssem exacerbésseu exacerbéssim exacerbéssiu exacerbí occ sept val v
exacerber

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
exactement

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
exact précis
Precís, ajustat a un patró.
exact
cert

exactitud /eɡ.zak.tiˈtut/ /əɡ.zək.tiˈtut/ n fem
exactitude
Puntualitat en l'execució d'alguna cosa.
Característica d'una mesura (o de l'aparell utilitzat per fer-la) que indica en quin grau s'acosta al valor real a determinar, diferent de la "precisió" i de la "fidelitat" d'una mesura.

exageradament /eɡ.za.d͡ʒeˌɾa.ðaˈmen/ /eɡ.za.d͡ʒeˌɾa.ðaˈment/ /eɡ.za.ʒeˌɾa.ðaˈmen/ /əɡ.zə.ʒəˌɾa.ðəˈmen/ /əɡ.zə.ʒəˌɾa.ðəˈment/ adv
exagérément

exaltació /eɡ.zaɫ.ta.siˈo/ /əɡ.zəɫ.tə.siˈo/ n fem
exaltation

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ alg ant bal cent eiv exalt exalta exaltada exaltades exaltaia exaltaien exaltaies exaltam exaltant exaltar exaltara exaltaran exaltarem exaltaren exaltares exaltareu exaltaria exaltarien exaltaries exaltariva exaltariven exaltarives exaltarà exaltaràs exaltaré exaltaríem exaltaríeu exaltarívem exaltaríveu exaltassen exaltasses exaltassin exaltassis exaltat exaltats exaltau exaltava exaltaven exaltaves exaltavi exaltavo exalte exalteguem exalteguessa exalteguessen exalteguesses exaltegueu exaltegués exalteguéssom exalteguéssou exaltem exalten exaltes exaltessa exaltessen exaltesses exaltessi exaltessin exaltessis exalteu exalti exaltin exaltis exalto exaltos exalts exaltà exaltàiem exaltàieu exaltàrem exaltàreu exaltàs exaltàssem exaltàsseu exaltàssim exaltàssiu exaltàvem exaltàvets exaltàveu exaltàvom exaltés exaltéssem exaltésseu exaltéssim exaltéssiu exaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
élever
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.
exalter
(metafòricament) Realçar el mèrit o circumstàncies d'algú o alguna cosa amb massa encariment.
embraser
(metafòricament) Enardir, inflamar les passions i afectes de l'ànima. Es fa servir també com a recíproc.

exalçament /eɡ.zaɫ.saˈmen/ /eɡ.zaɫ.saˈment/ /əɡ.zəɫ.səˈmen/ /əɡ.zəɫ.səˈment/ n masc
exaltation

exalçar /eɡ.zaɫˈsa/ /eɡ.zaɫˈsaɾ/ /əɡ.zəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) exalce exalcem exalcen exalces exalcessen exalcesses exalcessin exalcessis exalceu exalci exalcin exalcis exalcés exalcéssem exalcésseu exalcéssim exalcéssiu exalcí exalç exalça exalçada exalçades exalçam exalçant exalçar exalçara exalçaran exalçarem exalçaren exalçares exalçareu exalçaria exalçarien exalçaries exalçarà exalçaràs exalçaré exalçaríem exalçaríeu exalçassen exalçasses exalçassin exalçassis exalçat exalçats exalçau exalçava exalçaven exalçaves exalço exalçà exalçàrem exalçàreu exalçàs exalçàssem exalçàsseu exalçàssim exalçàssiu exalçàvem exalçàveu occ sept val v
exalter

examen /eɡˈza.men/ /əɡˈza.mən/ n masc
examen

examen de prova n masc
examen blanc

examen de recuperació n masc
examen de rattrapage

examen final n masc
examen final

examinador /eɡ.za.mi.naˈðo/ /eɡ.za.mi.naˈðoɾ/ /əɡ.zə.mi.nəˈðo/ n masc
examinateur

examinand /eɡ.za.miˈnan/ /eɡ.za.miˈnant/ /əɡ.zə.miˈnan/ /əɡ.zə.miˈnant/ n masc
candidat

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ alg ant bal cent eiv examina examinada examinades examinaia examinaien examinaies examinam examinant examinar examinara examinaran examinarem examinaren examinares examinareu examinaria examinarien examinaries examinariva examinariven examinarives examinarà examinaràs examinaré examinaríem examinaríeu examinarívem examinaríveu examinassen examinasses examinassin examinassis examinat examinats examinau examinava examinaven examinaves examinavi examinavo examine examineguem examineguessa examineguessen examineguesses examinegueu examinegués examineguéssom examineguéssou examinem examinen examines examinessa examinessen examinesses examinessi examinessin examinessis examineu examini examinin examinis examino examinos examinà examinàiem examinàieu examinàrem examinàreu examinàs examinàssem examinàsseu examinàssim examinàssiu examinàvem examinàvets examinàveu examinàvom examinés examinéssem examinésseu examinéssim examinéssiu examiní examín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
examiner

exasperació /eɡ.zas.pe.ɾa.siˈo/ /əɡ.zəs.pə.ɾə.siˈo/ n fem
exaspération

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exasper exaspera exasperada exasperades exasperam exasperant exasperar exasperara exasperaran exasperarem exasperaren exasperares exasperareu exasperaria exasperarien exasperaries exasperarà exasperaràs exasperaré exasperaríem exasperaríeu exasperassen exasperasses exasperassin exasperassis exasperat exasperats exasperau exasperava exasperaven exasperaves exaspere exasperem exasperen exasperes exasperessen exasperesses exasperessin exasperessis exaspereu exasperi exasperin exasperis exaspero exasperà exasperàrem exasperàreu exasperàs exasperàssem exasperàsseu exasperàssim exasperàssiu exasperàvem exasperàveu exasperés exasperéssem exasperésseu exasperéssim exasperéssiu exasperí occ sept val v
exaspérer

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ n fem
excavation

excedent /ek.seˈðen/ /ek.seˈðent/ /ək.səˈðen/ /ək.səˈðent/ n masc
excédent

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ bal excedeix excedeixen excedeixes excedeixi excedeixin excedeixis excedeixo excedesc excedesqui excedesquin excedesquis excedia excedida excedides excedien excedies excediguem excedigueu excedim excedint excedir excedira excediran excedirem excediren excedires excedireu excediria excedirien excediries excedirà excediràs excediré excediríem excediríeu excedisc excedisca excedisquen excedisques excedissen excedisses excedissin excedissis excedit excedits excediu excedix excedixen excedixes excedixo excedí excedíem excedíeu excedírem excedíreu excedís excedíssem excedísseu excedíssim excedíssiu n-occ occ sept val v
excéder dépasser
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.
dépasser les bornes
(pronominal) Estar per sobre dels termes considerats adequats.

excedència /ek.seˈðɛn.si.a/ /ək.səˈðɛn.si.ə/ n fem
congé

excelsament /ekˌsɛɫ.saˈmen/ /ekˌsɛɫ.saˈment/ /əkˌsɛɫ.səˈmen/ /əkˌsɛɫ.səˈment/ adv
éminemment

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
excellent
De gran valor.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ n masc
mention très bien
La màxima qualificació d'un alumne.

excel·lentment /ek.seɫˌɫemˈmen/ /ek.seɫˌɫemˈment/ /ek.seˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈment/ /ək.səˌɫemˈmen/ adv
excellemment

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
excellence

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ adv
exceptionnellement

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
exception

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ adv
excessivement

excitació /ek.si.ta.siˈo/ /ək.si.tə.siˈo/ n fem
excitemente

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ alg ant bal cent eiv excit excita excitada excitades excitaia excitaien excitaies excitam excitant excitar excitara excitaran excitarem excitaren excitares excitareu excitaria excitarien excitaries excitariva excitariven excitarives excitarà excitaràs excitaré excitaríem excitaríeu excitarívem excitaríveu excitassen excitasses excitassin excitassis excitat excitats excitau excitava excitaven excitaves excitavi excitavo excite exciteguem exciteguessa exciteguessen exciteguesses excitegueu excitegués exciteguéssom exciteguéssou excitem exciten excites excitessa excitessen excitesses excitessi excitessin excitessis exciteu exciti excitin excitis excito excitos excits excità excitàiem excitàieu excitàrem excitàreu excitàs excitàssem excitàsseu excitàssim excitàssiu excitàvem excitàvets excitàveu excitàvom excités excitéssem excitésseu excitéssim excitéssiu excití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exciter
Provocar o activar vivament sentiments.
Estimular un òrgan del cos.
Despertar el desig sexual.

excloure /eksˈkɫɔw.ɾe/ /əksˈkɫɔw.ɾə/ bal eiv excloc excloem excloent excloeu excloga excloguem excloguen excloguera exclogueren exclogueres exclogues excloguessen excloguesses excloguessin excloguessis exclogueu exclogui excloguin excloguis exclogué excloguérem excloguéreu exclogués excloguéssem excloguésseu excloguéssim excloguéssiu excloguí exclosa excloses exclosos exclou exclouen exclouran excloure exclourem excloureu exclouria exclourien exclouries exclourà exclouràs exclouré exclouríem exclouríeu exclous excloíem excloíeu excloïa excloïen excloïes exclòs occ v.cent val v
exclure
(handbol) Expulsar un jugador del partit en curs durant un període de temps de dos minuts, després del qual pot tornar al camp de joc.

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
exclusif

exclusivament /eks.kɫuˌzi.vaˈment/ /eks.kɫuˌzi.βaˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈment/ /əks.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
exclusivement

exclusió social n fem
exclusion sociale

excomunió /eks.ko.mu.niˈo/ /əks.ko.mu.niˈo/ /əks.ku.mu.niˈo/ n fem
excommunication

excrement /eks.kɾeˈmen/ /eks.kɾeˈment/ /əks.kɾəˈmen/ /əks.kɾəˈment/ n masc
excrément

excrescència /eks.kɾeˈsɛn.si.a/ /əks.kɾəsˈsɛn.si.ə/ /əks.kɾəˈsɛn.si.ə/ n fem
excroissance

excreta /eksˈkɾe.ta/ /əksˈkɾe.tə/ n fem
excreta

excursionisme /eks.kuɾ.si.oˈniz.me/ /əks.kur.si.uˈniz.mə/ /əks.kuɾ.si.oˈniz.mə/ n masc
randonnée

excursionista /eks.kuɾ.si.oˈnis.ta/ /eks.kuɾ.si.oˈnis.te/ /əks.kur.si.uˈnis.tə/ /əks.kuɾ.si.oˈnis.tə/ n neut
excursionniste

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
excursion

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
excuse prétexte

excèntricament /ekˌsɛn.tɾi.kaˈmen/ /ekˌsɛn.tɾi.kaˈment/ /əkˌsɛn.tɾi.kəˈmen/ /əkˌsɛn.tɾi.kəˈment/ adv
excentriquement

excés de jugadors al gel n masc
surnombre

execrablement /eɡ.zeˌkɾa.bɫeˈment/ /eɡ.zeˌkɾa.βɫeˈmen/ /eɡ.zeˌkɾab.bɫeˈmen/ /əɡ.zəˌkɾa.βɫəˈmen/ /əɡ.zəˌkɾab.bɫəˈmen/ /əɡ.zəˌkɾab.bɫəˈment/ adv
exécrablement

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
exécution

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
exécuter
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

executiu /eɡ.ze.kuˈtiw/ /əɡ.zə.kuˈtiw/ adj masc
exécutif

executivament /eɡ.ze.kuˌti.vaˈment/ /eɡ.ze.kuˌti.βaˈmen/ /əɡ.zə.kuˌti.vəˈmen/ /əɡ.zə.kuˌti.vəˈment/ /əɡ.zə.kuˌti.βəˈmen/ adv
exécutoirement

executor /eɡ.ze.kuˈto/ /eɡ.ze.kuˈtoɾ/ /əɡ.zə.kuˈto/ adj masc
exécuteur

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
exemplaire
Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
exemplaire
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemplarment /eɡ.zemˌpɫarˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈment/ /əɡ.zəmˌpɫarˈmen/ /əɡ.zəmˌpɫaɾˈment/ adv
exemplairement

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
exemple

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ adj masc
exempt

exemptar /eɡ.zemˈta/ /eɡ.zemˈtaɾ/ /əɡ.zəmˈta/ alg ant bal cent eiv exempt exempta exemptada exemptades exemptaia exemptaien exemptaies exemptam exemptant exemptar exemptara exemptaran exemptarem exemptaren exemptares exemptareu exemptaria exemptarien exemptaries exemptariva exemptariven exemptarives exemptarà exemptaràs exemptaré exemptaríem exemptaríeu exemptarívem exemptaríveu exemptassen exemptasses exemptassin exemptassis exemptat exemptats exemptau exemptava exemptaven exemptaves exemptavi exemptavo exempte exempteguem exempteguessa exempteguessen exempteguesses exemptegueu exemptegués exempteguéssom exempteguéssou exemptem exempten exemptes exemptessa exemptessen exemptesses exemptessi exemptessin exemptessis exempteu exempti exemptin exemptis exempto exemptos exempts exemptà exemptàiem exemptàieu exemptàrem exemptàreu exemptàs exemptàssem exemptàsseu exemptàssim exemptàssiu exemptàvem exemptàvets exemptàveu exemptàvom exemptés exemptéssem exemptésseu exemptéssim exemptéssiu exemptí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exempter

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
exercice

exercici estructural n masc
drill

exercici fiscal n masc
exercice fiscal

exercir /eɡ.zerˈsi/ /eɡ.zeɾˈsi/ /eɡ.zeɾˈsiɾ/ /əɡ.zərˈsi/ bal exerceix exerceixen exerceixes exerceixi exerceixin exerceixis exerceixo exercesc exercesqui exercesquin exercesquis exercia exercida exercides exercien exercies exerciguem exercigueu exercim exercint exercir exercira exerciran exercirem exerciren exercires exercireu exerciria exercirien exerciries exercirà exerciràs exerciré exerciríem exerciríeu exercisc exercisca exercisquen exercisques exercissen exercisses exercissin exercissis exercit exercits exerciu exercix exercixen exercixes exercixo exercí exercíem exercíeu exercírem exercíreu exercís exercíssem exercísseu exercíssim exercíssiu n-occ occ sept val v
exercer

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ alg ant bal cent eiv exercit exercita exercitada exercitades exercitaia exercitaien exercitaies exercitam exercitant exercitar exercitara exercitaran exercitarem exercitaren exercitares exercitareu exercitaria exercitarien exercitaries exercitariva exercitariven exercitarives exercitarà exercitaràs exercitaré exercitaríem exercitaríeu exercitarívem exercitaríveu exercitassen exercitasses exercitassin exercitassis exercitat exercitats exercitau exercitava exercitaven exercitaves exercitavi exercitavo exercite exerciteguem exerciteguessa exerciteguessen exerciteguesses exercitegueu exercitegués exerciteguéssom exerciteguéssou exercitem exerciten exercites exercitessa exercitessen exercitesses exercitessi exercitessin exercitessis exerciteu exerciti exercitin exercitis exercito exercitos exercits exercità exercitàiem exercitàieu exercitàrem exercitàreu exercitàs exercitàssem exercitàsseu exercitàssim exercitàssiu exercitàvem exercitàvets exercitàveu exercitàvom exercités exercitéssem exercitésseu exercitéssim exercitéssiu exercití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exercer

exfoliació /eks.fo.ɫi.a.siˈo/ /əks.fo.ɫi.ə.siˈo/ /əks.fu.ɫi.ə.siˈo/ n fem
exfoliation

exhaurir /eɡ.zawˈɾi/ /eɡ.zawˈɾiɾ/ /əɡ.zəwˈɾi/ bal exhaureix exhaureixen exhaureixes exhaureixi exhaureixin exhaureixis exhaureixo exhauresc exhauresqui exhauresquin exhauresquis exhauria exhaurida exhaurides exhaurien exhauries exhauriguem exhaurigueu exhaurim exhaurint exhaurir exhaurira exhauriran exhaurirem exhauriren exhaurires exhaurireu exhauriria exhauririen exhauriries exhaurirà exhauriràs exhauriré exhauriríem exhauriríeu exhaurisc exhaurisca exhaurisquen exhaurisques exhaurissen exhaurisses exhaurissin exhaurissis exhaurit exhaurits exhauriu exhaurix exhaurixen exhaurixes exhaurixo exhaurí exhauríem exhauríeu exhaurírem exhauríreu exhaurís exhauríssem exhaurísseu exhauríssim exhauríssiu n-occ occ sept val v
épuiser
Consumir completament, esgotar.

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
exhaustif

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ alg ant bal centr eiv exhibeix exhibeixa exhibeixen exhibeixes exhibeixi exhibeixin exhibeixis exhibeixo exhibeixs exhibesc exhibesca exhibesquen exhibesques exhibesqui exhibesquin exhibesquis exhibia exhibida exhibides exhibien exhibies exhibiguem exhibiguera exhibigueren exhibigueres exhibiguessen exhibiguesses exhibiguessin exhibiguessis exhibigueu exhibigueva exhibigueven exhibigueves exhibigué exhibiguérem exhibiguéreu exhibigués exhibiguéssem exhibiguésseu exhibiguéssim exhibiguéssiu exhibiguévem exhibiguéveu exhibim exhibint exhibir exhibira exhibiran exhibirem exhibiren exhibires exhibireu exhibiria exhibirien exhibiries exhibiriva exhibiriven exhibirives exhibirà exhibiràs exhibiré exhibiríem exhibiríeu exhibirívem exhibiríveu exhibisc exhibisca exhibisco exhibiscos exhibisquem exhibisquen exhibisques exhibisqueu exhibissa exhibissen exhibisses exhibissi exhibissin exhibissis exhibist exhibit exhibits exhibiu exhibiva exhibiven exhibives exhibix exhibixa exhibixen exhibixes exhibixi exhibixin exhibixis exhibixo exhibixos exhibí exhibíem exhibíets exhibíeu exhibírem exhibíreu exhibís exhibíscon exhibíssem exhibísseu exhibíssim exhibíssiu exhibíssom exhibíssou exhibívem exhibíveu exhibíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exposer

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exhum exhuma exhumada exhumades exhumam exhumant exhumar exhumara exhumaran exhumarem exhumaren exhumares exhumareu exhumaria exhumarien exhumaries exhumarà exhumaràs exhumaré exhumaríem exhumaríeu exhumassen exhumasses exhumassin exhumassis exhumat exhumats exhumau exhumava exhumaven exhumaves exhume exhumem exhumen exhumes exhumessen exhumesses exhumessin exhumessis exhumeu exhumi exhumin exhumis exhumo exhumà exhumàrem exhumàreu exhumàs exhumàssem exhumàsseu exhumàssim exhumàssiu exhumàvem exhumàveu exhumés exhuméssem exhumésseu exhuméssim exhuméssiu exhumí occ sept val v
exhumer
desenterrar

exigent /eɡ.ziˈd͡ʒen/ /eɡ.ziˈd͡ʒent/ /eɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒent/ adj
exigeant

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ bal exigeix exigeixen exigeixes exigeixi exigeixin exigeixis exigeixo exigesc exigesqui exigesquin exigesquis exigia exigida exigides exigien exigies exigiguem exigigueu exigim exigint exigir exigira exigiran exigirem exigiren exigires exigireu exigiria exigirien exigiries exigirà exigiràs exigiré exigiríem exigiríeu exigisc exigisca exigisquen exigisques exigissen exigisses exigissin exigissis exigit exigits exigiu exigix exigixen exigixes exigixo exigí exigíem exigíeu exigírem exigíreu exigís exigíssem exigísseu exigíssim exigíssiu n-occ occ sept val v
exiger

exigu /eɡˈzi.ɣu/ /əɡˈzi.ɣu/ adj masc
exigu

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
exil

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
exilé

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
existentialisme

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
existant

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
exister
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
Haver-hi, restar alguna cosa.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
existence

exoesquelet /eɡ.zo.es.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
exosquelette

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ alg ant bal cent eiv exoner exonera exonerada exonerades exoneraia exoneraien exoneraies exoneram exonerant exonerar exonerara exoneraran exonerarem exoneraren exonerares exonerareu exoneraria exonerarien exoneraries exonerariva exonerariven exonerarives exonerarà exoneraràs exoneraré exoneraríem exoneraríeu exonerarívem exoneraríveu exonerassen exonerasses exonerassin exonerassis exonerat exonerats exonerau exonerava exoneraven exoneraves exoneravi exoneravo exonere exonereguem exonereguessa exonereguessen exonereguesses exoneregueu exoneregués exonereguéssom exonereguéssou exonerem exoneren exoneres exoneressa exoneressen exoneresses exoneressi exoneressin exoneressis exonereu exoneri exonerin exoneris exonero exoneros exoners exonerà exoneràiem exoneràieu exoneràrem exoneràreu exoneràs exoneràssem exoneràsseu exoneràssim exoneràssiu exoneràvem exoneràvets exoneràveu exoneràvom exonerés exoneréssem exonerésseu exoneréssim exoneréssiu exonerí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
acquiter exonérer

exorbitantment /eɡ.zor.βiˌtamˈmen/ /eɡ.zoɾ.biˌtamˈment/ /eɡ.zoɾ.βiˌtamˈmen/ /əɡ.zoɾ.biˌtamˈment/ /əɡ.zur.biˌtamˈmen/ adv
exorbitamment

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
exorcisme

exorcitzar /eɡ.zor.siˈd͡za/ /eɡ.zoɾ.siˈza/ /eɡ.zoɾ.siˈzaɾ/ /əɡ.zoɾ.siˈd͡za/ /əɡ.zur.siˈd͡za/ alg ant bal cent eiv exorcitz exorcitza exorcitzada exorcitzades exorcitzaia exorcitzaien exorcitzaies exorcitzam exorcitzant exorcitzar exorcitzara exorcitzaran exorcitzarem exorcitzaren exorcitzares exorcitzareu exorcitzaria exorcitzarien exorcitzaries exorcitzariva exorcitzariven exorcitzarives exorcitzarà exorcitzaràs exorcitzaré exorcitzaríem exorcitzaríeu exorcitzarívem exorcitzaríveu exorcitzassen exorcitzasses exorcitzassin exorcitzassis exorcitzat exorcitzats exorcitzau exorcitzava exorcitzaven exorcitzaves exorcitzavi exorcitzavo exorcitze exorcitzeguem exorcitzeguessa exorcitzeguessen exorcitzeguesses exorcitzegueu exorcitzegués exorcitzeguéssom exorcitzeguéssou exorcitzem exorcitzen exorcitzes exorcitzessa exorcitzessen exorcitzesses exorcitzessi exorcitzessin exorcitzessis exorcitzeu exorcitzi exorcitzin exorcitzis exorcitzo exorcitzos exorcitzs exorcitzà exorcitzàiem exorcitzàieu exorcitzàrem exorcitzàreu exorcitzàs exorcitzàssem exorcitzàsseu exorcitzàssim exorcitzàssiu exorcitzàvem exorcitzàvets exorcitzàveu exorcitzàvom exorcitzés exorcitzéssem exorcitzésseu exorcitzéssim exorcitzéssiu exorcitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exorciser

exormador n masc
sorcier

exornació /eɡ.zoɾ.na.siˈo/ /əɡ.zoɾ.nə.siˈo/ /əɡ.zur.nə.siˈo/ n fem
ornement

exornar /eɡ.zorˈna/ /eɡ.zoɾˈna/ /eɡ.zoɾˈnaɾ/ /əɡ.zoɾˈna/ /əɡ.zurˈna/ alg ant bal cent eiv exorn exorna exornada exornades exornaia exornaien exornaies exornam exornant exornar exornara exornaran exornarem exornaren exornares exornareu exornaria exornarien exornaries exornariva exornariven exornarives exornarà exornaràs exornaré exornaríem exornaríeu exornarívem exornaríveu exornassen exornasses exornassin exornassis exornat exornats exornau exornava exornaven exornaves exornavi exornavo exorne exorneguem exorneguessa exorneguessen exorneguesses exornegueu exornegués exorneguéssom exorneguéssou exornem exornen exornes exornessa exornessen exornesses exornessi exornessin exornessis exorneu exorni exornin exornis exorno exornos exorns exornà exornàiem exornàieu exornàrem exornàreu exornàs exornàssem exornàsseu exornàssim exornàssiu exornàvem exornàvets exornàveu exornàvom exornés exornéssem exornésseu exornéssim exornéssiu exorní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
orner

expandir /eks.panˈdi/ /eks.panˈdiɾ/ /əks.pənˈdi/ bal expandeix expandeixen expandeixes expandeixi expandeixin expandeixis expandeixo expandesc expandesqui expandesquin expandesquis expandia expandida expandides expandien expandies expandiguem expandigueu expandim expandint expandir expandira expandiran expandirem expandiren expandires expandireu expandiria expandirien expandiries expandirà expandiràs expandiré expandiríem expandiríeu expandisc expandisca expandisquen expandisques expandissen expandisses expandissin expandissis expandit expandits expandiu expandix expandixen expandixes expandixo expandí expandíem expandíeu expandírem expandíreu expandís expandíssem expandísseu expandíssim expandíssiu n-occ occ sept val v
dilater

expansió /eks.pan.siˈo/ /əks.pən.siˈo/ n fem
expansion

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
attente

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
attente

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) expector expectora expectorada expectorades expectoram expectorant expectorar expectorara expectoraran expectorarem expectoraren expectorares expectorareu expectoraria expectorarien expectoraries expectorarà expectoraràs expectoraré expectoraríem expectoraríeu expectorassen expectorasses expectorassin expectorassis expectorat expectorats expectorau expectorava expectoraven expectoraves expectore expectorem expectoren expectores expectoressen expectoresses expectoressin expectoressis expectoreu expectori expectorin expectoris expectoro expectorà expectoràrem expectoràreu expectoràs expectoràssem expectoràsseu expectoràssim expectoràssiu expectoràvem expectoràveu expectorés expectoréssem expectorésseu expectoréssim expectoréssiu expectorí occ sept val v
expectorer

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
expédition

expedidor /eks.pe.ðiˈðo/ /eks.pe.ðiˈðoɾ/ /əks.pə.ðiˈðo/ n masc
expéditeur

expedient /eks.pe.ðiˈen/ /eks.pe.ðiˈent/ /əks.pə.ðiˈen/ /əks.pə.ðiˈent/ n masc
dossier

expedient acadèmic n masc
dossier scolaire

expedir /eks.peˈði/ /eks.peˈðiɾ/ /əks.pəˈði/ alg ant bal centr eiv expedeix expedeixa expedeixen expedeixes expedeixi expedeixin expedeixis expedeixo expedeixs expedesc expedesca expedesquen expedesques expedesqui expedesquin expedesquis expedia expedida expedides expedien expedies expediguem expediguera expedigueren expedigueres expediguessen expediguesses expediguessin expediguessis expedigueu expedigueva expedigueven expedigueves expedigué expediguérem expediguéreu expedigués expediguéssem expediguésseu expediguéssim expediguéssiu expediguévem expediguéveu expedim expedint expedir expedira expediran expedirem expediren expedires expedireu expediria expedirien expediries expediriva expediriven expedirives expedirà expediràs expediré expediríem expediríeu expedirívem expediríveu expedisc expedisca expedisco expediscos expedisquem expedisquen expedisques expedisqueu expedissa expedissen expedisses expedissi expedissin expedissis expedist expedit expedits expediu expediva expediven expedives expedix expedixa expedixen expedixes expedixi expedixin expedixis expedixo expedixos expedí expedíem expedíets expedíeu expedírem expedíreu expedís expedíscon expedíssem expedísseu expedíssim expedíssiu expedíssom expedíssou expedívem expedíveu expedíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
expédier

expeditivament /eks.pe.ðiˌti.vaˈment/ /eks.pe.ðiˌti.βaˈmen/ /əks.pə.ðiˌti.vəˈmen/ /əks.pə.ðiˌti.vəˈment/ /əks.pə.ðiˌti.βəˈmen/ adv
expéditivement

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ alg ant bal centr eiv expel·leix expel·leixa expel·leixen expel·leixes expel·leixi expel·leixin expel·leixis expel·leixo expel·leixs expel·lesc expel·lesca expel·lesquen expel·lesques expel·lesqui expel·lesquin expel·lesquis expel·lia expel·lida expel·lides expel·lien expel·lies expel·liguem expel·liguera expel·ligueren expel·ligueres expel·liguessen expel·liguesses expel·liguessin expel·liguessis expel·ligueu expel·ligueva expel·ligueven expel·ligueves expel·ligué expel·liguérem expel·liguéreu expel·ligués expel·liguéssem expel·liguésseu expel·liguéssim expel·liguéssiu expel·liguévem expel·liguéveu expel·lim expel·lint expel·lir expel·lira expel·liran expel·lirem expel·liren expel·lires expel·lireu expel·liria expel·lirien expel·liries expel·liriva expel·liriven expel·lirives expel·lirà expel·liràs expel·liré expel·liríem expel·liríeu expel·lirívem expel·liríveu expel·lisc expel·lisca expel·lisco expel·liscos expel·lisquem expel·lisquen expel·lisques expel·lisqueu expel·lissa expel·lissen expel·lisses expel·lissi expel·lissin expel·lissis expel·list expel·lit expel·lits expel·liu expel·liva expel·liven expel·lives expel·lix expel·lixa expel·lixen expel·lixes expel·lixi expel·lixin expel·lixis expel·lixo expel·lixos expel·lí expel·líem expel·líets expel·líeu expel·lírem expel·líreu expel·lís expel·líscon expel·líssem expel·lísseu expel·líssim expel·líssiu expel·líssom expel·líssou expel·lívem expel·líveu expel·líxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
expulser

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
expérience expérimentation
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimentació /eks.pe.ɾi.men.ta.siˈo/ /əks.pə.ɾi.mən.tə.siˈo/ n fem
expérimentation

experimentalment /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈmen/ /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈment/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈmen/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈment/ adv
expérimentalement

experimentar /eks.pe.ɾi.menˈta/ /eks.pe.ɾi.menˈtaɾ/ /əks.pə.ɾi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) experiment experimenta experimentada experimentades experimentam experimentant experimentar experimentara experimentaran experimentarem experimentaren experimentares experimentareu experimentaria experimentarien experimentaries experimentarà experimentaràs experimentaré experimentaríem experimentaríeu experimentassen experimentasses experimentassin experimentassis experimentat experimentats experimentau experimentava experimentaven experimentaves experimente experimentem experimenten experimentes experimentessen experimentesses experimentessin experimentessis experimenteu experimenti experimentin experimentis experimento experimentà experimentàrem experimentàreu experimentàs experimentàssem experimentàsseu experimentàssim experimentàssiu experimentàvem experimentàveu experimentés experimentéssem experimentésseu experimentéssim experimentéssiu experimentí occ sept val v
expérimenter
Tenir experiències.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
expérience

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
expert

expertament /eksˌpɛr.taˈmen/ /eksˌpɛɾ.taˈmen/ /eksˌpɛɾ.taˈment/ /əksˌpɛr.təˈmen/ /əksˌpɛɾ.təˈment/ adv
expertement

expertització /eks.per.ti.d͡za.siˈo/ /eks.peɾ.ti.za.siˈo/ /əks.pər.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
expertise

expertitzar /eks.per.tiˈd͡za/ /eks.peɾ.tiˈza/ /eks.peɾ.tiˈzaɾ/ /əks.pər.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) expertitz expertitza expertitzada expertitzades expertitzam expertitzant expertitzar expertitzara expertitzaran expertitzarem expertitzaren expertitzares expertitzareu expertitzaria expertitzarien expertitzaries expertitzarà expertitzaràs expertitzaré expertitzaríem expertitzaríeu expertitzassen expertitzasses expertitzassin expertitzassis expertitzat expertitzats expertitzau expertitzava expertitzaven expertitzaves expertitze expertitzem expertitzen expertitzes expertitzessen expertitzesses expertitzessin expertitzessis expertitzeu expertitzi expertitzin expertitzis expertitzo expertitzà expertitzàrem expertitzàreu expertitzàs expertitzàssem expertitzàsseu expertitzàssim expertitzàssiu expertitzàvem expertitzàveu expertitzés expertitzéssem expertitzésseu expertitzéssim expertitzéssiu expertitzí occ sept val v
expertiser

explanar /eks.pɫaˈna/ /eks.pɫaˈnaɾ/ /əks.pɫəˈna/ alg ant bal cent eiv explan explana explanada explanades explanaia explanaien explanaies explanam explanant explanar explanara explanaran explanarem explanaren explanares explanareu explanaria explanarien explanaries explanariva explanariven explanarives explanarà explanaràs explanaré explanaríem explanaríeu explanarívem explanaríveu explanassen explanasses explanassin explanassis explanat explanats explanau explanava explanaven explanaves explanavi explanavo explane explaneguem explaneguessa explaneguessen explaneguesses explanegueu explanegués explaneguéssom explaneguéssou explanem explanen explanes explanessa explanessen explanesses explanessi explanessin explanessis explaneu explani explanin explanis explano explanos explans explanà explanàiem explanàieu explanàrem explanàreu explanàs explanàssem explanàsseu explanàssim explanàssiu explanàvem explanàvets explanàveu explanàvom explanés explanéssem explanésseu explanéssim explanéssiu explaní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
expliquer

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
explication

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
expliquer
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
raconter expliquer
Dir, contar.

explicitar /eks.pɫi.siˈta/ /eks.pɫi.siˈtaɾ/ /əks.pɫi.siˈta/ alg ant bal cent eiv explicit explicita explicitada explicitades explicitaia explicitaien explicitaies explicitam explicitant explicitar explicitara explicitaran explicitarem explicitaren explicitares explicitareu explicitaria explicitarien explicitaries explicitariva explicitariven explicitarives explicitarà explicitaràs explicitaré explicitaríem explicitaríeu explicitarívem explicitaríveu explicitassen explicitasses explicitassin explicitassis explicitat explicitats explicitau explicitava explicitaven explicitaves explicitavi explicitavo explicite expliciteguem expliciteguessa expliciteguessen expliciteguesses explicitegueu explicitegués expliciteguéssom expliciteguéssou explicitem expliciten explicites explicitessa explicitessen explicitesses explicitessi explicitessin explicitessis expliciteu expliciti explicitin explicitis explicito explicitos explicits explicità explicitàiem explicitàieu explicitàrem explicitàreu explicitàs explicitàssem explicitàsseu explicitàssim explicitàssiu explicitàvem explicitàvets explicitàveu explicitàvom explicités explicitéssem explicitésseu explicitéssim explicitéssiu explicití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
expliciter

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explor explora explorada explorades exploram explorant explorar explorara exploraran explorarem exploraren explorares explorareu exploraria explorarien exploraries explorarà exploraràs exploraré exploraríem exploraríeu explorassen explorasses explorassin explorassis explorat explorats explorau explorava exploraven exploraves explore explorem exploren explores exploressen exploresses exploressin exploressis exploreu explori explorin exploris exploro explorà exploràrem exploràreu exploràs exploràssem exploràsseu exploràssim exploràssiu exploràvem exploràveu explorés exploréssem explorésseu exploréssim exploréssiu explorí occ sept val v
explorer

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
explosif
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
explosif
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
explosion

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
exploitation

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explot explota explotada explotades explotam explotant explotar explotara explotaran explotarem explotaren explotares explotareu explotaria explotarien explotaries explotarà explotaràs explotaré explotaríem explotaríeu explotassen explotasses explotassin explotassis explotat explotats explotau explotava explotaven explotaves explote explotem exploten explotes explotessen explotesses explotessin explotessis exploteu exploti explotin explotis exploto explotà explotàrem explotàreu explotàs explotàssem explotàsseu explotàssim explotàssiu explotàvem explotàveu explotés explotéssem explotésseu explotéssim explotéssiu explotí occ sept val v
exploser
Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ /əksˈpɫi.sit/ explícita adj masc
explicite

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ adv
explicitement

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ alg ant bal cent eiv export exporta exportada exportades exportaia exportaien exportaies exportam exportant exportar exportara exportaran exportarem exportaren exportares exportareu exportaria exportarien exportaries exportariva exportariven exportarives exportarà exportaràs exportaré exportaríem exportaríeu exportarívem exportaríveu exportassen exportasses exportassin exportassis exportat exportats exportau exportava exportaven exportaves exportavi exportavo exporte exporteguem exporteguessa exporteguessen exporteguesses exportegueu exportegués exporteguéssom exporteguéssou exportem exporten exportes exportessa exportessen exportesses exportessi exportessin exportessis exporteu exporti exportin exportis exporto exportos exports exportà exportàiem exportàieu exportàrem exportàreu exportàs exportàssem exportàsseu exportàssim exportàssiu exportàvem exportàvets exportàveu exportàvom exportés exportéssem exportésseu exportéssim exportéssiu exportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exporter

exposar /eks.poˈza/ /eks.poˈzaɾ/ /əks.poˈza/ /əks.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) exposa exposada exposades exposam exposant exposar exposara exposaran exposarem exposaren exposares exposareu exposaria exposarien exposaries exposarà exposaràs exposaré exposaríem exposaríeu exposassen exposasses exposassin exposassis exposat exposats exposau exposava exposaven exposaves expose exposem exposen exposes exposessen exposesses exposessin exposessis exposeu exposi exposin exposis exposo exposà exposàrem exposàreu exposàs exposàssem exposàsseu exposàssim exposàssiu exposàvem exposàveu exposés exposéssem exposésseu exposéssim exposéssiu exposí expòs occ sept val v
exposer

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
exposition
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressament /eksˌpɾe.saˈmen/ /eksˌpɾe.saˈment/ /əksˌpɾe.səˈmen/ /əksˌpɾe.səˈment/ adv
expressément

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv expressa expressada expressades expressaia expressaien expressaies expressam expressant expressar expressara expressaran expressarem expressaren expressares expressareu expressaria expressarien expressaries expressariva expressariven expressarives expressarà expressaràs expressaré expressaríem expressaríeu expressarívem expressaríveu expressassen expressasses expressassin expressassis expressat expressats expressau expressava expressaven expressaves expressavi expressavo expresse expresseguem expresseguessa expresseguessen expresseguesses expressegueu expressegués expresseguéssom expresseguéssou expressem expressen expresses expressessa expressessen expressesses expressessi expressessin expressessis expresseu expressi expressin expressis expresso expressos expressà expressàiem expressàieu expressàrem expressàreu expressàs expressàssem expressàsseu expressàssim expressàssiu expressàvem expressàvets expressàveu expressàvom expressés expresséssem expressésseu expresséssim expresséssiu expressí exprès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exprimer

expressivament /eks.pɾeˌsi.vaˈment/ /eks.pɾeˌsi.βaˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈment/ /əks.pɾəˌsi.βəˈmen/ adv
expressivement

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
expression
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Interpretació per mitjà d'instruments o la veu d'una obra musical, obtenint els sons i la melodia adequada.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expressió corporal n fem
expression corporelle

expressió escrita n fem
expression écrite

expressió oral n fem
expression orale

expressió visual i plàstica n fem
expression visuelle et plastique

expropiació /eks.pɾo.pi.a.siˈo/ /əks.pɾo.pi.ə.siˈo/ /əks.pɾu.pi.ə.siˈo/ n fem
expropriation

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) expuls expulsa expulsada expulsades expulsam expulsant expulsar expulsara expulsaran expulsarem expulsaren expulsares expulsareu expulsaria expulsarien expulsaries expulsarà expulsaràs expulsaré expulsaríem expulsaríeu expulsassen expulsasses expulsassin expulsassis expulsat expulsats expulsau expulsava expulsaven expulsaves expulse expulsem expulsen expulses expulsessen expulsesses expulsessin expulsessis expulseu expulsi expulsin expulsis expulso expulsà expulsàrem expulsàreu expulsàs expulsàssem expulsàsseu expulsàssim expulsàssiu expulsàvem expulsàveu expulsés expulséssem expulsésseu expulséssim expulséssiu expulsí occ sept val v
expulser
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

expulsió /eks.puɫ.siˈo/ /əks.puɫ.siˈo/ n fem
expulsion

expulsió temporal n fem
exclusion

expòsit /eksˈpɔ.zit/ /əksˈpɔ.zit/ expòsita adj masc
trouvé
Noi o noia que ha estat posat a la porta d'alguna església, casa o altre paratge públic, per no tenir amb què criar-lo els seus pares, o perquè no es conegui quins són.

exquisidament /eks.kiˌzi.ðaˈmen/ /eks.kiˌzi.ðaˈment/ /əks.kiˌzi.ðəˈmen/ /əks.kiˌzi.ðəˈment/ adv
exquisément

extemporàniament /eks.tem.poˌɾa.ni.aˈmen/ /eks.tem.poˌɾa.ni.aˈment/ /əks.təm.poˌɾa.ni.əˈment/ /əks.təm.puˌɾa.ni.əˈmen/ adv
extemporanément

extensament /eksˌten.saˈmen/ /eksˌten.saˈment/ /əksˌtən.səˈment/ /əksˌtɛn.səˈmen/ adv
extensivement

extensivament /eks.tenˌsi.vaˈment/ /eks.tenˌsi.βaˈmen/ /əks.tənˌsi.vəˈmen/ /əks.tənˌsi.vəˈment/ /əks.tənˌsi.βəˈmen/ adv
extensivement

extensió /eks.ten.siˈo/ /əks.tən.siˈo/ n fem
extension
(beisbol) Moviment del llançador per a preparar un llançament consistent a aixecar els braços a l'altura del cap i abaixar-los fins a situar-los aproximadament davant de les espatlles.

extensió universitària n fem
extension universitaire

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n masc
extérieur
La part de fora.

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n neut
ailier
(beisbol) Cadascun dels defensors situats al camp exterior que s'encarreguen d'agafar les pilotes llançades pel batedor que surten del camp interior.

exterior centre n neut
champ centre

exterior dret n masc
ailier droit

exterior esquerre n masc
ailier gauche

exteriorment /eks.te.ɾiˌorˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈment/ /əks.tə.ɾiˌorˈmen/ /əks.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
extérieurement

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ alg ant bal cent eiv extermina exterminada exterminades exterminaia exterminaien exterminaies exterminam exterminant exterminar exterminara exterminaran exterminarem exterminaren exterminares exterminareu exterminaria exterminarien exterminaries exterminariva exterminariven exterminarives exterminarà exterminaràs exterminaré exterminaríem exterminaríeu exterminarívem exterminaríveu exterminassen exterminasses exterminassin exterminassis exterminat exterminats exterminau exterminava exterminaven exterminaves exterminavi exterminavo extermine extermineguem extermineguessa extermineguessen extermineguesses exterminegueu exterminegués extermineguéssom extermineguéssou exterminem exterminen extermines exterminessa exterminessen exterminesses exterminessi exterminessin exterminessis extermineu extermini exterminin exterminis extermino exterminos exterminà exterminàiem exterminàieu exterminàrem exterminàreu exterminàs exterminàssem exterminàsseu exterminàssim exterminàssiu exterminàvem exterminàvets exterminàveu exterminàvom exterminés exterminéssem exterminésseu exterminéssim exterminéssiu exterminí extermín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exterminer

externament /eksˌtɛr.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈment/ /əksˌtɛr.nəˈmen/ /əksˌtɛɾ.nəˈment/ adv
externement

exteroceptor /eks.te.ɾo.sepˈto/ /eks.te.ɾo.sepˈtoɾ/ /əks.tə.ɾo.səpˈto/ /əks.tə.ɾu.səpˈto/ n masc
extérocepteur

exteroreceptor /eks.te.ɾo.re.sepˈto/ /eks.te.ɾo.re.sepˈtoɾ/ /əks.tə.ɾo.rə.səpˈto/ /əks.tə.ɾu.rə.səpˈto/ n masc
extérocepteur

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
extinction

extinció de conducta n fem
extinction de comportement

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ bal extingeix extingeixen extingeixes extingeixi extingeixin extingeixis extingeixo extingesc extingesqui extingesquin extingesquis extingia extingida extingides extingien extingies extingiguem extingigueu extingim extingint extingir extingira extingiran extingirem extingiren extingires extingireu extingiria extingirien extingiries extingirà extingiràs extingiré extingiríem extingiríeu extingisc extingisca extingisquen extingisques extingissen extingisses extingissin extingissis extingit extingits extingiu extingix extingixen extingixes extingixo extingí extingíem extingíeu extingírem extingíreu extingís extingíssem extingísseu extingíssim extingíssiu n-occ occ sept val v
éteindre

extirpació /eks.tiɾ.pa.siˈo/ /əks.tir.pə.siˈo/ n fem
extirpation

extirpar /eks.tirˈpa/ /eks.tiɾˈpa/ /eks.tiɾˈpaɾ/ /əks.tirˈpa/ alg ant bal cent eiv extirp extirpa extirpada extirpades extirpaia extirpaien extirpaies extirpam extirpant extirpar extirpara extirparan extirparem extirparen extirpares extirpareu extirparia extirparien extirparies extirpariva extirpariven extirparives extirparà extirparàs extirparé extirparíem extirparíeu extirparívem extirparíveu extirpassen extirpasses extirpassin extirpassis extirpat extirpats extirpau extirpava extirpaven extirpaves extirpavi extirpavo extirpe extirpeguem extirpeguessa extirpeguessen extirpeguesses extirpegueu extirpegués extirpeguéssom extirpeguéssou extirpem extirpen extirpes extirpessa extirpessen extirpesses extirpessi extirpessin extirpessis extirpeu extirpi extirpin extirpis extirpo extirpos extirps extirpà extirpàiem extirpàieu extirpàrem extirpàreu extirpàs extirpàssem extirpàsseu extirpàssim extirpàssiu extirpàvem extirpàvets extirpàveu extirpàvom extirpés extirpéssem extirpésseu extirpéssim extirpéssiu extirpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
extirper

extorsionar /eks.tor.si.oˈna/ /eks.toɾ.si.oˈna/ /eks.toɾ.si.oˈnaɾ/ /əks.toɾ.si.oˈna/ /əks.tur.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv extorsion extorsiona extorsionada extorsionades extorsionaia extorsionaien extorsionaies extorsionam extorsionant extorsionar extorsionara extorsionaran extorsionarem extorsionaren extorsionares extorsionareu extorsionaria extorsionarien extorsionaries extorsionariva extorsionariven extorsionarives extorsionarà extorsionaràs extorsionaré extorsionaríem extorsionaríeu extorsionarívem extorsionaríveu extorsionassen extorsionasses extorsionassin extorsionassis extorsionat extorsionats extorsionau extorsionava extorsionaven extorsionaves extorsionavi extorsionavo extorsione extorsioneguem extorsioneguessa extorsioneguessen extorsioneguesses extorsionegueu extorsionegués extorsioneguéssom extorsioneguéssou extorsionem extorsionen extorsiones extorsionessa extorsionessen extorsionesses extorsionessi extorsionessin extorsionessis extorsioneu extorsioni extorsionin extorsionis extorsiono extorsionos extorsions extorsionà extorsionàiem extorsionàieu extorsionàrem extorsionàreu extorsionàs extorsionàssem extorsionàsseu extorsionàssim extorsionàssiu extorsionàvem extorsionàvets extorsionàveu extorsionàvom extorsionés extorsionéssem extorsionésseu extorsionéssim extorsionéssiu extorsioní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
extorquer

extorsió /eks.toɾ.siˈo/ /əks.toɾ.siˈo/ /əks.tur.siˈo/ n fem
extorsion

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ adj
extra
De qualitat superior.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
extra
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ bal extradeix extradeixen extradeixes extradeixi extradeixin extradeixis extradeixo extradesc extradesqui extradesquin extradesquis extradia extradida extradides extradien extradies extradiguem extradigueu extradim extradint extradir extradira extradiran extradirem extradiren extradires extradireu extradiria extradirien extradiries extradirà extradiràs extradiré extradiríem extradiríeu extradisc extradisca extradisquen extradisques extradissen extradisses extradissin extradissis extradit extradits extradiu extradix extradixen extradixes extradixo extradí extradíem extradíeu extradírem extradíreu extradís extradíssem extradísseu extradíssim extradíssiu n-occ occ sept val v
extrader

extradural /eks.tɾa.ðuˈɾaɫ/ /əks.tɾə.ðuˈɾaɫ/ adj
extradural
Fora de la duramàter

extrajudicialment /ˌeks.tɾa.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌeks.tɾa.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈment/ /ˌeks.tɾa.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌɛks.tɾə.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌɛks.tɾə.ʒu.ði.siˌaɫˈment/ adv
extrajudiciairement

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
extraordinaire

extraordinàriament /eks.tɾa.or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /əks.tɾə.ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /əks.tɾə.ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
extraordinairement

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ alg ant bal cent eiv extrapol extrapola extrapolada extrapolades extrapolaia extrapolaien extrapolaies extrapolam extrapolant extrapolar extrapolara extrapolaran extrapolarem extrapolaren extrapolares extrapolareu extrapolaria extrapolarien extrapolaries extrapolariva extrapolariven extrapolarives extrapolarà extrapolaràs extrapolaré extrapolaríem extrapolaríeu extrapolarívem extrapolaríveu extrapolassen extrapolasses extrapolassin extrapolassis extrapolat extrapolats extrapolau extrapolava extrapolaven extrapolaves extrapolavi extrapolavo extrapole extrapoleguem extrapoleguessa extrapoleguessen extrapoleguesses extrapolegueu extrapolegués extrapoleguéssom extrapoleguéssou extrapolem extrapolen extrapoles extrapolessa extrapolessen extrapolesses extrapolessi extrapolessin extrapolessis extrapoleu extrapoli extrapolin extrapolis extrapolo extrapolos extrapols extrapolà extrapolàiem extrapolàieu extrapolàrem extrapolàreu extrapolàs extrapolàssem extrapolàsseu extrapolàssim extrapolàssiu extrapolàvem extrapolàvets extrapolàveu extrapolàvom extrapolés extrapoléssem extrapolésseu extrapoléssim extrapoléssiu extrapolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
extrapoler

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
extraterrestre

extraterritorial /ˌeks.tɾa.te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /ˌɛks.tɾə.tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /ˌɛks.tɾə.tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
extraterritorial

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ adj
extravagant

extravagantment /eks.tɾa.vaˌɣamˈment/ /eks.tɾa.βaˌɣamˈmen/ /əks.tɾə.vəˌɣamˈmen/ /əks.tɾə.vəˌɣamˈment/ /əks.tɾə.βəˌɣamˈmen/ adv
extravagamment

extraversió /ˌeks.tɾa.veɾ.siˈo/ /ˌeks.tɾa.βer.siˈo/ /ˌeks.tɾa.βeɾ.siˈo/ /ˌɛks.tɾə.vəɾ.siˈo/ /ˌɛks.tɾə.βər.siˈo/ n fem
extraversion

extravertit /ˌeks.tɾa.veɾˈtit/ /ˌeks.tɾa.βerˈtit/ /ˌeks.tɾa.βeɾˈtit/ /ˌɛks.tɾə.vəɾˈtit/ /ˌɛks.tɾə.βərˈtit/ adj masc
extraverti

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
extrême
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
extrême
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n neut
ailier
(esports de pilota) Cadascun dels dos davanters situats més a prop de les bandes.

extrem dret n masc
ailier droit

extrem esquerre n masc
ailier gauche

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
extrêmement

extremament /eksˌtɾe.maˈmen/ /eksˌtɾe.maˈment/ /əksˌtɾe.məˈmen/ /əksˌtɾe.məˈment/ adv
extrêmement

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
extrémité

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ bal extragueren extragueres extraguessen extraguesses extraguessin extraguessis extragué extraguérem extraguéreu extragués extraguéssem extraguésseu extraguéssim extraguéssiu extraguí extraiem extraient extraieu extrauran extraurem extraureu extrauria extraurien extrauries extraurà extrauràs extrauré extrauríem extrauríeu extrec extrega extreguem extreguen extregues extregueu extregui extreguin extreguis extreia extreien extreies extreim extreis extret extreta extretes extrets extreu extreuen extreure extreus extrèiem extrèieu v
extraiter

extrínsecament /eksˌtɾin.se.kaˈmen/ /eksˌtɾin.se.kaˈment/ /əksˌtɾin.sə.kəˈmen/ /əksˌtɾin.sə.kəˈment/ adv
extrinsèquement

exuberantment /eɡ.zu.beˌɾamˈment/ /eɡ.zu.βeˌɾamˈmen/ /əɡ.zu.bəˌɾamˈmen/ /əɡ.zu.bəˌɾamˈment/ /əɡ.zu.βəˌɾamˈmen/ adv
exubéramment

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ alg ant bal cent eiv exult exulta exultada exultades exultaia exultaien exultaies exultam exultant exultar exultara exultaran exultarem exultaren exultares exultareu exultaria exultarien exultaries exultariva exultariven exultarives exultarà exultaràs exultaré exultaríem exultaríeu exultarívem exultaríveu exultassen exultasses exultassin exultassis exultat exultats exultau exultava exultaven exultaves exultavi exultavo exulte exulteguem exulteguessa exulteguessen exulteguesses exultegueu exultegués exulteguéssom exulteguéssou exultem exulten exultes exultessa exultessen exultesses exultessi exultessin exultessis exulteu exulti exultin exultis exulto exultos exults exultà exultàiem exultàieu exultàrem exultàreu exultàs exultàssem exultàsseu exultàssim exultàssiu exultàvem exultàvets exultàveu exultàvom exultés exultéssem exultésseu exultéssim exultéssiu exultí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exulter

exvot /ˌeɡzˈvɔt/ /ˌeɡzˈβɔt/ /ˌɛɡzˈbɔt/ /ˌɛɡzˈvɔt/ n masc
exvoto

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
armée
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
exotique

eòlic /eˈɔ.ɫik/ adj masc
éolien
Relatiu o pertanyent a Eòlia, als seus habitants o a la seva llengua.
Relacionat amb el vent.

eòlic /eˈɔ.ɫik/ n masc
éolien
Dialecte del grec antic parlat pels eolis.

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
éon

fabricació /fa.bɾi.ka.siˈo/ /fə.βɾi.kə.siˈo/ n fem
fabrication

fabricar /fa.bɾiˈkaɾ/ /fa.βɾiˈka/ /fə.βɾiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fabric fabrica fabricada fabricades fabricam fabricant fabricar fabricara fabricaran fabricarem fabricaren fabricares fabricareu fabricaria fabricarien fabricaries fabricarà fabricaràs fabricaré fabricaríem fabricaríeu fabricassen fabricasses fabricassin fabricassis fabricat fabricats fabricau fabricava fabricaven fabricaves fabrico fabricà fabricàrem fabricàreu fabricàs fabricàssem fabricàsseu fabricàssim fabricàssiu fabricàvem fabricàveu fabrique fabriquem fabriquen fabriques fabriquessen fabriquesses fabriquessin fabriquessis fabriqueu fabriqui fabriquin fabriquis fabriqués fabriquéssem fabriquésseu fabriquéssim fabriquéssiu fabriquí occ sept val v
fabriquer

fabular /fa.βuˈla/ /fa.βuˈlaɾ/ /fə.βuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fabul fabula fabulada fabulades fabulam fabulant fabular fabulara fabularan fabularem fabularen fabulares fabulareu fabularia fabularien fabularies fabularà fabularàs fabularé fabularíem fabularíeu fabulassen fabulasses fabulassin fabulassis fabulat fabulats fabulau fabulava fabulaven fabulaves fabule fabulem fabulen fabules fabulessen fabulesses fabulessin fabulessis fabuleu fabuli fabulin fabulis fabulo fabulà fabulàrem fabulàreu fabulàs fabulàssem fabulàsseu fabulàssim fabulàssiu fabulàvem fabulàveu fabulés fabuléssem fabulésseu fabuléssim fabuléssiu fabulí occ sept val v
fabuler

fabulosament /fa.buˌɫo.zaˈment/ /fa.βuˌɫo.zaˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈment/ /fə.βuˌɫo.zəˈmen/ adv
fabuleusement

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
faction

faceciosament /fa.se.siˌo.zaˈmen/ /fa.se.siˌo.zaˈment/ /fə.sə.siˌo.zəˈmen/ /fə.sə.siˌo.zəˈment/ adv
facétieusement

facial /fa.siˈaɫ/ /fə.siˈəɫ/ adj
facial

facilitar /fa.si.ɫiˈta/ /fa.si.ɫiˈtaɾ/ /fə.si.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv facilit facilita facilitada facilitades facilitaia facilitaien facilitaies facilitam facilitant facilitar facilitara facilitaran facilitarem facilitaren facilitares facilitareu facilitaria facilitarien facilitaries facilitariva facilitariven facilitarives facilitarà facilitaràs facilitaré facilitaríem facilitaríeu facilitarívem facilitaríveu facilitassen facilitasses facilitassin facilitassis facilitat facilitats facilitau facilitava facilitaven facilitaves facilitavi facilitavo facilite faciliteguem faciliteguessa faciliteguessen faciliteguesses facilitegueu facilitegués faciliteguéssom faciliteguéssou facilitem faciliten facilites facilitessa facilitessen facilitesses facilitessi facilitessin facilitessis faciliteu faciliti facilitin facilitis facilito facilitos facilits facilità facilitàiem facilitàieu facilitàrem facilitàreu facilitàs facilitàssem facilitàsseu facilitàssim facilitàssiu facilitàvem facilitàvets facilitàveu facilitàvom facilités facilitéssem facilitésseu facilitéssim facilitéssiu facilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
faciliter
Fer més fàcil alguna cosa.
suppléer
Donar a algú allò que necessita, proporcionar.

facilitat /fa.si.ɫiˈtat/ /fə.si.ɫiˈtat/ n fem
facilité

facinerós /fa.si.neˈɾos/ adj masc
malfaiteur

facsímil /fakˈsi.miɫ/ /fəkˈsi.miɫ/ n masc
fac-similé
reproducció exacta d'un document original manuscrit o imprès, que es realitza utilitzant mitjans mecànics.

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
faisable

factici /fakˈti.si/ /fəkˈti.si/ adj masc
factice

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
faiseur
Persona que fa alguna cosa.
facteur
Element que influeix en un resultat final.

facturar /fak.tuˈɾa/ /fak.tuˈɾaɾ/ /fək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) factur factura facturada facturades facturam facturant facturar facturara facturaran facturarem facturaren facturares facturareu facturaria facturarien facturaries facturarà facturaràs facturaré facturaríem facturaríeu facturassen facturasses facturassin facturassis facturat facturats facturau facturava facturaven facturaves facture facturem facturen factures facturessen facturesses facturessin facturessis factureu facturi facturin facturis facturo facturà facturàrem facturàreu facturàs facturàssem facturàsseu facturàssim facturàssiu facturàvem facturàveu facturés facturéssem facturésseu facturéssim facturéssiu facturí occ sept val v
facturer
Fer constar en una factura el producte venut a un preu determinat.
enregistrer
Enregistrar en un centre de transports l’equipatge o mercaderies a trametre a una destinació.

factíciament /fakˌti.si.aˈmen/ /fakˌti.si.aˈment/ /fəkˌti.si.əˈmen/ /fəkˌti.si.əˈment/ adv
facticement

factòtum /fakˈtɔ.tum/ /fəkˈtɔ.tum/ n neut
factotum

facultar /fa.kuɫˈta/ /fa.kuɫˈtaɾ/ /fə.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) facult faculta facultada facultades facultam facultant facultar facultara facultaran facultarem facultaren facultares facultareu facultaria facultarien facultaries facultarà facultaràs facultaré facultaríem facultaríeu facultassen facultasses facultassin facultassis facultat facultats facultau facultava facultaven facultaves faculte facultem faculten facultes facultessen facultesses facultessin facultessis faculteu faculti facultin facultis faculto facultà facultàrem facultàreu facultàs facultàssem facultàsseu facultàssim facultàssiu facultàvem facultàveu facultés facultéssem facultésseu facultéssim facultéssiu facultí occ sept val v
autoriser

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
faculté
Capacitat innata per fer una cosa.
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

facultativament /fa.kuɫ.taˌti.vaˈment/ /fa.kuɫ.taˌti.βaˈmen/ /fə.kuɫ.təˌti.vəˈmen/ /fə.kuɫ.təˌti.vəˈment/ /fə.kuɫ.təˌti.βəˈmen/ adv
facultativement

facècia n fem
facétie

fada /ˈfa.ða/ n fem
fée

fadament /ˌfa.ðaˈmen/ /ˌfa.ðaˈment/ /ˌfa.ðəˈmen/ /ˌfa.ðəˈment/ adv
fadement

fade n masc
fade

fadrí /faˈðɾi/ /fəˈðɾi/ n masc
jeune homme
Persona jove sense casar, en estat de casar-se.
girelle paon
Peix marí de la família dels làbrids, de nom científic Thalassoma pavo.
compagnon
Operari ja instruït en el seu ofici, gremi, però que encara no n’és mestre.

fagina /faˈd͡ʒi.na/ /faˈʒi.na/ /fəˈʒi.nə/ n fem
fouine

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
basson

fai /ˈfaj/ n masc
faille

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
hêtre

faisà /fajˈza/ n masc
faisan

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
gaine
Peça de roba interior elàstica que subjecta l’abdomen.
ceinture ceinture d'étoffe
(pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.
trachyptère commun
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachipterus trachypterus)

faixí /fajˈʃi/ /faˈʃi/ /fəˈʃi/ n masc
écharpe

faiçó /fajˈso/ /fəjˈso/ n fem
apparence

falaguerament /fa.ɫaˌɣe.ɾaˈmen/ /fa.ɫaˌɣe.ɾaˈment/ /fə.ɫəˌɣe.ɾəˈmen/ /fə.ɫəˌɣe.ɾəˈment/ adv
flatteusement

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
phalange
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falb /ˈfaɫp/ adj masc
fauve

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
cale

falcó /faɫˈko/ n masc
faucon

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
jupe
Part del vestit que penja de cintura avall.
genoux
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.
flanc
Vessant inferior d'una muntanya.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
jupe
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

faldistori /faɫ.disˈtɔ.ɾi/ /fəɫ.disˈtɔ.ɾi/ n masc
faldistoire

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
fougère

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
faute
Falta d’una cosa necessària.
faille
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallada /faˈʎa.ða/ /fəˈʎa.ðə/ n masc
carreau ouvert
(bowling) Quadre al final del qual un jugador no ha aconseguit tombar totes les bitlles, tot i no haver-hi unes banyes.

fals /ˈfaɫs/ adj masc
faux
Que no s'ajusta a la veritat.

fals principiant n masc
faux débutant

fals tall sil·làbic n masc
mécoupure

fals topspin n masc
faux top-spin

falsa orca n fem
faux-orque

falsament /ˌfaɫ.saˈmen/ /ˌfaɫ.saˈment/ /ˌfaɫ.səˈmen/ /ˌfaɫ.səˈment/ adv
faussement

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
fausseté contrevérité
Informació o dita falsa.

falsejar /faɫ.seˈd͡ʒa/ /faɫ.seˈd͡ʒaɾ/ /faɫ.seˈʒa/ /fəɫ.səˈd͡ʒa/ /fəɫ.səˈʒa/ alg bal eiv falsege falsegem falsegen falseges falsegessen falsegesses falsegessin falsegessis falsegeu falsegi falsegin falsegis falsegés falsegéssem falsegésseu falsegéssim falsegéssiu falsegí falseig falseja falsejada falsejades falsejam falsejant falsejar falsejara falsejaran falsejarem falsejaren falsejares falsejareu falsejaria falsejarien falsejaries falsejarà falsejaràs falsejaré falsejaríem falsejaríeu falsejassen falsejasses falsejassin falsejassis falsejat falsejats falsejau falsejava falsejaven falsejaves falsejo falsejà falsejàrem falsejàreu falsejàs falsejàssem falsejàsseu falsejàssim falsejàssiu falsejàvem falsejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
falsifier

falsificació /faɫ.si.fi.ka.siˈo/ /fəɫ.si.fi.kə.siˈo/ n fem
contrefaire

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ Interjection
faute

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
manque
Mancança d'una cosa necessària.
faute
Actuació contrària a un deure, considerat legalment una ofensa menor.
(bowling) Contravenció del reglament consistent a tocar una part de la pista de bowling durant el llançament o després, a continuació d'haver tocat o traspassat la línia de falta.
but faux
(pilota basca) Servei antireglamentari executat de manera que la pilota, després de tocar el frontis, bota davant la línia de falta.

falta antiesportiva n fem
faute antisportive

falta d'equip n fem
faute d'équipe

falta d'interrupció n fem
faute d'interruption

falta de bloqueig n fem
faute du bloc

falta de cop d'atac n fem
faute de frappe d'attaque

falta de cos n fem
faute de corps
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Falta d'un jugador de camp consistent a jugar la bola amb el cos.
touché
(pilota basca) Falta consistent a tocar la pilota amb el cos.

falta de jugador n fem
faute de joueur

falta de llançador n fem
balk

falta de peu Interjection
faute de pied

falta de peu n fem
faute de pied
(esports de raqueta) Falta de servei en què el servidor trepitja una línia de l'àrea de servei en el moment de servir.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Falta d'un jugador de camp consistent a jugar la bola amb el peu.
(bàdminton) Falta d'un receptor consistent a desplaçar un peu abans que el servidor hagi colpejat el volant en l'execució del servei.

falta de posició n fem
erreur dans l'ordre de service

falta de rotació n fem
erreur dans la rotation

falta de servei n fem
faute de service

falta de substitució n fem
faute de remplacement

falta desqualificant n fem
faute disqualifiante

falta diferida n fem
pénalité retardée

falta greu n fem
punition majeure

falta intencionada n fem
faute intentionnelle

falta involuntària n fem
faute involontaire

falta lleu n fem
punition mineure

falta múltiple n fem
faute multiple

falta personal n fem
faute personnelle

falta personal en atac n fem
faute offensive

falta tàctica n fem
faute tactique

falta tècnica n fem
faute technique

faltar /faɫˈta/ /faɫˈtaɾ/ /fəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) falt falta faltada faltades faltam faltant faltar faltara faltaran faltarem faltaren faltares faltareu faltaria faltarien faltaries faltarà faltaràs faltaré faltaríem faltaríeu faltassen faltasses faltassin faltassis faltat faltats faltau faltava faltaven faltaves falte faltem falten faltes faltessen faltesses faltessin faltessis falteu falti faltin faltis falto faltà faltàrem faltàreu faltàs faltàssem faltàsseu faltàssim faltàssiu faltàvem faltàveu faltés faltéssem faltésseu faltéssim faltéssiu faltí occ sept val v
manquer

faltat /faɫˈtat/ /fəɫˈtat/ adj masc
imbécile

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
felouque

faluga /faˈɫu.ɣa/ /fəˈɫu.ɣə/ n fem
felouque
Embarcació petita impulsada per vela o rems.
Persona o animal bellugadís.
Sensació de ventre remogut.

fal·laciosament /fa.ɫa.siˌo.zaˈmen/ /faɫ.ɫa.siˌo.zaˈmen/ /faɫ.ɫa.siˌo.zaˈment/ /fə.ɫə.siˌo.zəˈmen/ /fəɫ.ɫə.siˌo.zəˈmen/ /fəɫ.ɫə.siˌo.zəˈment/ adv
fallacieusement

fal·laç /faɫˈɫas/ /faˈɫas/ /fəɫˈɫas/ /fəˈɫas/ adj
fallacieux

fal·lera /faɫˈɫe.ɾa/ /fəɫˈɫe.ɾə/ n fem
penchant

fal·lible /faɫˈɫi.bɫe/ /faɫˈɫib.bɫe/ /faˈɫi.βɫe/ /fəɫˈɫib.bɫə/ /fəˈɫi.βɫə/ adj
faillible

fal·locentrisme /fa.ɫo.senˈtɾiz.me/ /faɫ.ɫo.senˈtɾiz.me/ /fə.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫo.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
phallocentrisme

fal·locèntric /fa.ɫoˈsɛn.tɾik/ /faɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fə.ɫuˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫuˈsɛn.tɾik/ adj masc
phallocentrique

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
phallus

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
erreur sophisme

falç /ˈfaɫs/ n fem
faucille

fam n fem
faim

fam canina n masc
faim de loup

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
réputation gloire

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
familial
Relatiu a la família.
familier
Conegut, proper.

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ n neut
parent
Parent, membre de la mateixa família.

familiarització /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/ /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
familiarisation

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) familiaritz familiaritza familiaritzada familiaritzades familiaritzam familiaritzant familiaritzar familiaritzara familiaritzaran familiaritzarem familiaritzaren familiaritzares familiaritzareu familiaritzaria familiaritzarien familiaritzaries familiaritzarà familiaritzaràs familiaritzaré familiaritzaríem familiaritzaríeu familiaritzassen familiaritzasses familiaritzassin familiaritzassis familiaritzat familiaritzats familiaritzau familiaritzava familiaritzaven familiaritzaves familiaritze familiaritzem familiaritzen familiaritzes familiaritzessen familiaritzesses familiaritzessin familiaritzessis familiaritzeu familiaritzi familiaritzin familiaritzis familiaritzo familiaritzà familiaritzàrem familiaritzàreu familiaritzàs familiaritzàssem familiaritzàsseu familiaritzàssim familiaritzàssiu familiaritzàvem familiaritzàveu familiaritzés familiaritzéssem familiaritzésseu familiaritzéssim familiaritzéssiu familiaritzí occ sept val v
familiariser se familiariser
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

familiarment /fa.mi.ɫiˌarˈmen/ /fa.mi.ɫiˌaɾˈmen/ /fa.mi.ɫiˌaɾˈment/ /fə.mi.ɫiˌarˈmen/ /fə.mi.ɫiˌaɾˈment/ adv
familièrement

famolenc /fa.moˈɫeŋk/ /fə.muˈɫɛŋ/ adj masc
hambriento

famosament /faˌmo.zaˈmen/ /faˌmo.zaˈment/ /fəˌmo.zəˈmen/ /fəˌmo.zəˈment/ adv
fameusement

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
famille

família monoparental n fem
famille monoparentale

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
fameux célèbre

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
réverbère lanterne
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fandango /fanˈdaŋ.ɡo/ /fənˈdaŋ.ɡo/ /fənˈdaŋ.ɡu/ n masc
fandango

fanfarronada /faɱ.fa.roˈna.ða/ /fəɱ.fə.roˈna.ðə/ /fəɱ.fə.ruˈna.ðə/ n fem
fanfaronnade

fanfarró /faɱ.faˈro/ /fəɱ.fəˈro/ adj masc
fanfaron

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
boue
Barreja d'aigua i terra.

fansub /fanˈsup/ n masc
fansub

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
fantasie fantaisie

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
fantôme

fantasmagoria /fan.taz.ma.ɣoˈɾi.a/ /fən.təz.mə.ɣoˈɾi.ə/ /fən.təz.mə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
fantasmagorie

fantasmagòric /fan.taz.maˈɣɔ.ɾik/ adj masc
fantasmagorique

fantasmagòricament /fan.taz.maˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /fan.taz.maˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /fən.təz.məˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /fən.təz.məˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
fantasmagoriquement

fantasmal /fan.tasˈmaɫ/ /fən.tasˈmaɫ/ adj
fantomatique

fantoma /fanˈto.ma/ /fənˈto.mə/ n masc
fantôme

fantotxe /fanˈto.t͡ʃe/ /fənˈtɔ.t͡ʃə/ n masc
fantoche

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastique
Relatiu a la fantasia.

fantàsticament /fanˌtas.ti.kaˈmen/ /fanˌtas.ti.kaˈment/ /fənˌtas.ti.kəˈmen/ /fənˌtas.ti.kəˈment/ adv
fantastiquement

fanàtic /faˈna.tik/ /fəˈna.tik/ adj masc
fanatique

fanàticament /faˌna.ti.kaˈmen/ /faˌna.ti.kaˈment/ /fəˌna.ti.kəˈmen/ /fəˌna.ti.kəˈment/ adv
fanatiquement

far n masc
phare
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ n masc
stack

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
pharaon
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.
Joc d'apostes en el que per guanyar cal endevinar el valor d'un naip que destaparà el crupier.

farcellet de brou xinès n masc
xiaolongbao

farcellet xinès n masc
huntun

farciment /far.siˈmen/ /faɾ.siˈmen/ /faɾ.siˈment/ /fər.siˈmen/ /fəɾ.siˈment/ n masc
farce
Contingut amb el que està farcida una cosa.

farcir /farˈsi/ /faɾˈsi/ /faɾˈsiɾ/ alg ant bal centr eiv farceix farceixa farceixen farceixes farceixi farceixin farceixis farceixo farceixs farcesc farcesca farcesquen farcesques farcesqui farcesquin farcesquis farcia farcida farcides farcien farcies farciguem farciguera farcigueren farcigueres farciguessen farciguesses farciguessin farciguessis farcigueu farcigueva farcigueven farcigueves farcigué farciguérem farciguéreu farcigués farciguéssem farciguésseu farciguéssim farciguéssiu farciguévem farciguéveu farcim farcint farcir farcira farciran farcirem farciren farcires farcireu farciria farcirien farciries farciriva farciriven farcirives farcirà farciràs farciré farciríem farciríeu farcirívem farciríveu farcisc farcisca farcisco farciscos farcisquem farcisquen farcisques farcisqueu farcissa farcissen farcisses farcissi farcissin farcissis farcist farcit farcits farciu farciva farciven farcives farcix farcixa farcixen farcixes farcixi farcixin farcixis farcixo farcixos farcí farcíem farcíets farcíeu farcírem farcíreu farcís farcíscon farcíssem farcísseu farcíssim farcíssiu farcíssom farcíssou farcívem farcíveu farcíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
remplir

farcit /faɾˈsit/ /fərˈsit/ adj masc
farci

farda /ˈfar.də/ /ˈfaɾ.ða/ n fem
vieillerie
Conjunt de coses que no serveixen per a res.

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
ballot

farfallós /faɾ.faˈʎos/ /fər.fəˈʎos/ adj masc
bredouilleur

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
forge

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
thym

farina /faˈɾi.na/ n fem
farine

farina de galeta n fem
chapelure

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
pharyngalisation

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
pharynx

farisaicament /fa.ɾiˌzaj.kaˈmen/ /fa.ɾiˌzaj.kaˈment/ /fə.ɾiˌzaj.kəˈmen/ /fə.ɾiˌzaj.kəˈment/ adv
pharisaïquement

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
pupitre lutrin

farmaciola /far.ma.siˈɔ.ɫa/ /faɾ.ma.siˈɔ.ɫa/ /faɾ.ma.siˈɔ.ɫɔ/ n fem
trousse médicale

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
pharmacovigilance

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
pharmaceutique
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
pharmacien
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
pharmacie

farsa /ˈfar.sə/ /ˈfaɾ.sa/ n fem
farce
Comèdia breu de caràcter burlesc.
Acció fingida amb la intenció d’enganyar.

fart /ˈfart/ adj masc
gavé
Que ha menjat en excés.
las
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fartaner /far.taˈne/ /faɾ.taˈneɾ/ /fər.təˈne/ n masc
goinfre

fartet /faɾˈtet/ /fərˈtɛt/ /fəɾˈtət/ n masc
aphanius d'Espagne

fase /ˈfa.ze/ n fem
phase

fase de conquesta n fem
phase de conquête

fase dinàmica n fem
phase dynamique

fastigosament /fas.tiˌɣo.zaˈmen/ /fas.tiˌɣo.zaˈment/ /fəs.tiˌɣo.zəˈmen/ /fəs.tiˌɣo.zəˈment/ adv
dégoutamment

fastigós /fas.tiˈɣos/ /fəs.tiˈɣos/ adj masc
écœurant
Que causa fàstic.
Que percep fàstic.

fastuosament /fas.tuˌo.zaˈmen/ /fas.tuˌo.zaˈment/ /fəs.tuˌo.zəˈmen/ /fəs.tuˌo.zəˈment/ adv
fastueusement

fat /ˈfat/ n masc
destin

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fatal
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adv
lamentable
Molt malament.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ adj
fataliste
Relatiu a la doctrina del fatalisme.
Partidari de la doctrina del fatalisme.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ n neut
fataliste
Persona amb una actitud resignada a un desenllaç desfavorable.

fatalitat /fa.ta.ɫiˈtat/ /fə.tə.ɫiˈtat/ n fem
fatalité

fatalment /faˌtaɫˈmen/ /faˌtaɫˈment/ /fəˌtaɫˈmen/ /fəˌtaɫˈment/ adv
fatalement

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
fatigue

fatigós /fa.tiˈɣos/ /fə.tiˈɣos/ adj masc
pénible

fatu /ˈfa.tu/ fàtua adj masc
fat

fatxa /ˈfa.t͡ʃa/ /ˈfa.t͡ʃə/ n fem
figure
(col·loquial) Aspecte extern d’una persona tal com és percebut pels altres.

fatxa /ˈfa.t͡ʃa/ /ˈfa.t͡ʃə/ n neut
facho
(despectiu) feixista

fatxenda /faˈt͡ʃen.da/ /fəˈt͡ʃɛn.də/ n fem
esbroufe
Actitud de presumpció o aspecte d’ostentació.

fatxenda /faˈt͡ʃen.da/ /fəˈt͡ʃɛn.də/ n neut
crâneur
Persona que mostra presumpció.

fatídic /faˈti.ðik/ /fəˈti.ðik/ adj masc
fatidique
Que anuncia o pronostica el futur, especialment si anuncia desgràcies o la mort.

fatídicament /faˌti.ði.kaˈmen/ /faˌti.ði.kaˈment/ /fəˌti.ði.kəˈmen/ /fəˌti.ði.kəˈment/ adv
fatidiquement

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
fable conte

fauna /ˈfaw.na/ n fem
faune

faust /ˈfawst/ adj masc
heureux

faustament /ˌfaws.taˈmen/ /ˌfaws.taˈment/ /ˌfaws.təˈmen/ /ˌfaws.təˈment/ adv
heureusement

fautor /fawˈto/ /fawˈtoɾ/ /fəwˈto/ n masc
fauteur

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
fève
Llavor i llegum de la favera.

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n neut
benêt
Persona aturada, que no reacciona davant les dificultats.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
faveur

favorablement /fa.voˌɾa.bɫeˈment/ /fa.βoˌɾa.βɫeˈmen/ /fa.βoˌɾab.bɫeˈmen/ /fə.voˌɾab.bɫəˈment/ /fə.vuˌɾab.bɫəˈmen/ /fə.βuˌɾa.βɫəˈmen/ /fə.βuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
favorablement

fax /ˈfaks/ n masc
fax
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

faç /ˈfas/ n fem
face

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
façade
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
foi

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
faible
Sense prou força física.

feblement /ˌfe.bɫeˈment/ /ˌfe.βɫeˈmen/ /ˌfe.βɫəˈmen/ /ˌfeb.bɫeˈmen/ /ˌfeb.bɫəˈmen/ /ˌfeb.bɫəˈment/ adv
faiblement

feblesa /febˈbɫe.za/ /feˈbɫe.za/ /feˈβɫe.za/ /fəbˈbɫə.zə/ /fəbˈbɫɛ.zə/ /fəˈβɫɛ.zə/ n fem
faiblesse

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
fièvre

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
février
Segon mes de l'any.

febrilment /feˌbɾiɫˈment/ /feˌβɾiɫˈmen/ /fəˌbɾiɫˈmen/ /fəˌbɾiɫˈment/ /fəˌβɾiɫˈmen/ adv
fébrilement

febrosament /feˌbɾo.zaˈment/ /feˌβɾo.zaˈmen/ /fəˌbɾo.zəˈmen/ /fəˌbɾo.zəˈment/ /fəˌβɾo.zəˈmen/ adv
fiévreusement

fecal /feˈkaɫ/ /fəˈkaɫ/ adj
fécal

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
fécondation

fecundament /feˌkun.daˈmen/ /feˌkun.daˈment/ /fəˌkun.dəˈmen/ /fəˌkun.dəˈment/ adv
fécondement

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fecund fecunda fecundada fecundades fecundam fecundant fecundar fecundara fecundaran fecundarem fecundaren fecundares fecundareu fecundaria fecundarien fecundaries fecundarà fecundaràs fecundaré fecundaríem fecundaríeu fecundassen fecundasses fecundassin fecundassis fecundat fecundats fecundau fecundava fecundaven fecundaves fecunde fecundem fecunden fecundes fecundessen fecundesses fecundessin fecundessis fecundeu fecundi fecundin fecundis fecundo fecundà fecundàrem fecundàreu fecundàs fecundàssem fecundàsseu fecundàssim fecundàssiu fecundàvem fecundàveu fecundés fecundéssem fecundésseu fecundéssim fecundéssiu fecundí occ sept val v
féconder

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
fédération

federar /fe.ðeˈɾa/ /fe.ðeˈɾaɾ/ /fə.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) feder federa federada federades federam federant federar federara federaran federarem federaren federares federareu federaria federarien federaries federarà federaràs federaré federaríem federaríeu federassen federasses federassin federassis federat federats federau federava federaven federaves federe federem federen federes federessen federesses federessin federessis federeu federi federin federis federo federà federàrem federàreu federàs federàssem federàsseu federàssim federàssiu federàvem federàveu federés federéssem federésseu federéssim federéssiu federí occ sept val v
fédérer

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
emploi
Activitat laboral que una persona realitza de manera quotidiana i generalment remunerada.
travail
Lloc de treball ofert per una empresa.

feinada /fejˈna.ða/ /fəjˈna.ðə/ n masc
beaucoup de travail

feinejar /fej.neˈd͡ʒa/ /fej.neˈd͡ʒaɾ/ /fej.neˈʒa/ /fəj.nəˈd͡ʒa/ /fəj.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) feinege feinegem feinegen feineges feinegessen feinegesses feinegessin feinegessis feinegeu feinegi feinegin feinegis feinegés feinegéssem feinegésseu feinegéssim feinegéssiu feinegí feineig feineja feinejada feinejades feinejam feinejant feinejar feinejaran feinejarem feinejaren feinejares feinejareu feinejaria feinejarien feinejaries feinejarà feinejaràs feinejaré feinejaríem feinejaríeu feinejassen feinejasses feinejassin feinejassis feinejat feinejats feinejau feinejava feinejaven feinejaves feinejo feinejà feinejàrem feinejàreu feinejàs feinejàssem feinejàsseu feinejàssim feinejàssiu feinejàvem feinejàveu occ sept v
s'affairer

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
faisceau
Grup de tiges col·locades en paral·lel i lligades.

feixar /fejˈʃa/ /fejˈʃaɾ/ /feˈʃa/ /fəˈʃa/ v
engerber
Reunir i lligar feixos.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fascisme

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fasciste
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fasciste
Partidari del feixisme.

feixugament /fejˌʃu.ɣaˈmen/ /fejˌʃu.ɣaˈment/ /feˌʃu.ɣaˈmen/ /fəˌʃu.ɣəˈmen/ /fəˌʃu.ɣəˈment/ adv
lourdement

feldespat /feɫ.desˈpat/ /fəɫ.dəsˈpat/ n masc
feldspath

feldespatoide /feɫ.des.paˈtɔj.ðe/ /fəɫ.dəs.pəˈtɔj.ðə/ n masc
feldspathoïde

feldespatoídic /feɫ.des.pa.toˈi.ðik/ /fəɫ.dəs.pə.toˈi.ðik/ /fəɫ.dəs.pə.tuˈi.ðik/ adj masc
feldspathoïdique

feldespàtic /feɫ.desˈpa.tik/ /fəɫ.dəsˈpa.tik/ adj masc
feldspathique

felibre /feˈɫi.bɾe/ /fəˈɫi.βɾə/ n masc
félibre

felibressa /fe.ɫiˈbɾe.sa/ /fə.ɫiˈbɾə.sə/ /fə.ɫiˈbɾɛ.sə/ /fə.ɫiˈβɾɛ.sə/ n fem
félibre

felibritge /fe.ɫiˈbɾi.d͡ʒe/ /fə.ɫiˈβɾi.d͡ʒə/ n masc
félibrige

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
félicitations

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) felicit felicita felicitada felicitades felicitam felicitant felicitar felicitara felicitaran felicitarem felicitaren felicitares felicitareu felicitaria felicitarien felicitaries felicitarà felicitaràs felicitaré felicitaríem felicitaríeu felicitassen felicitasses felicitassin felicitassis felicitat felicitats felicitau felicitava felicitaven felicitaves felicite felicitem feliciten felicites felicitessen felicitesses felicitessin felicitessis feliciteu feliciti felicitin felicitis felicito felicità felicitàrem felicitàreu felicitàs felicitàssem felicitàsseu felicitàssim felicitàssiu felicitàvem felicitàveu felicités felicitéssem felicitésseu felicitéssim felicitéssiu felicití occ sept val v
féliciter

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
bonheur
(normalment incomptable) Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

felinament /feˌɫi.naˈmen/ /feˌɫi.naˈment/ /fəˌɫi.nəˈmen/ /fəˌɫi.nəˈment/ adv
félinement

feliç /feˈɫis/ felices adj
heureux
Que sent felicitat.

feliçment /feˌɫizˈmen/ /feˌɫizˈment/ /fəˌɫizˈmen/ /fəˌɫizˈment/ adv
heureusement

fellonia /fe.ʎoˈni.a/ /fə.ʎoˈni.ə/ /fə.ʎuˈni.ə/ n fem
félonie

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
feutre
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.
tapis
(billar) Teixit suau, generalment de color verd, que recobreix uniformement tota la superfície d'una taula de billar i també les bandes.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
fiente
Munt d’excrements d’animal.
fumier
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femar /feˈma/ /feˈmaɾ/ /fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fem fema femada femades femam femant femar femara femaran femarem femaren femares femareu femaria femarien femaries femarà femaràs femaré femaríem femaríeu femassen femasses femassin femassis femat femats femau femava femaven femaves feme femem femen femes femessen femesses femessin femessis femeu femi femin femis femo femà femàrem femàreu femàs femàssem femàsseu femàssim femàssiu femàvem femàveu femés feméssem femésseu feméssim feméssiu femí occ sept val v
fumer

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
femelle
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
écrou
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femení /fe.meˈni/ /fə.məˈni/ adj masc
féminin

femenívolament /fe.meˌni.vo.ɫaˈment/ /fe.meˌni.βo.ɫaˈmen/ /fə.məˌni.vo.ɫəˈment/ /fə.məˌni.vu.ɫəˈmen/ /fə.məˌni.βu.ɫəˈmen/ adv
fémininement

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
féminicide

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
féminisme

feminisme radical transexcloent /fe.mi.niz.me /fə.mi.niz.mə n masc
féminimse radicale excluant les trans

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
trèfle incarnat foin
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
foin
Farratge assecat per fenificació.

fendre /ˈfen.dɾe/ /ˈfən.dɾə/ /ˈfɛn.dɾə/ bal fen fenc fendran fendre fendrem fendreu fendria fendrien fendries fendrà fendràs fendré fendríem fendríeu fenem fenen fenent feneu fenga fenguem fenguen fenguera fengueren fengueres fengues fenguessen fenguesses fenguessin fenguessis fengueu fengui fenguin fenguis fengué fenguérem fenguéreu fengués fenguéssem fenguésseu fenguéssim fenguéssiu fenguí fenia fenien fenies fens feníem feníeu fes fesa feses fesos occ val v
fendre

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
phénicien

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
phénomène

fenomenologia n fem
phénoménologie

fenotip /fe.noˈtip/ /fə.noˈtip/ /fə.nuˈtip/ n masc
phénotype

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
phéochromocytome

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ adj
féroce
Salvatge, no domesticat.

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
faire
Portar a terme una acció.
(comodí) Amb un pronom, expressar un altre verb implícit o que hom no el vol repetir.

fer Pasqua abans de Rams v
faire Pâques avant les Rameaux

fer angle v
faire du [[chasse-neige]]

fer botar v
faire rebondir

fer dissabte v
faire le ménage

fer el carrer v
faire le trottoir

fer el desentès v
faire la sourde oreille

fer el pes v
convaincre

fer el préssec v
être un jobard

fer els ulls grossos v
fermer les yeux

fer goig v
faire bien

fer l'ullet v
clin d'œil

fer la baca v
berner

fer la contra v
porter la contradiction

fer la figa v
faire la nique

fer la pilota v
lécher les bottes

fer la punyeta v
faire chier

fer la puta i la Ramoneta v
ménager la chèvre et le chou

fer la traveta v
faire un croc-en-jambe

fer llengotes v
tirer la langue

fer malbé v
abîmer

fer non-non v
faire dodo

fer pam i pipa v
faire un pied de nez

fer passes v
marcher

fer pressió v
faire un pressing

fer rodolar v
faire rouler

fer un contrapeu v
faire un contre-pied

fer un globus v
lober

fer un putt v
putter

fer un xat v
chatter

fer un xip v
chipper

fer una volea v
volleyer

fer via v
marcher
Caminar per un lloc, anar a un lloc determinat.
se presser
Anar de pressa per acabar de fer una cosa.

fer-ne cinc cèntims v
en donner un petit échantillon

fer-ne un gra massa v
pousser le bouchon

fer-se veure v
se donner en spectacle

fera /ˈfe.ɾa/ /ˈfe.ɾə/ n fem
fauve

ferament /ˌfe.ɾaˈmen/ /ˌfe.ɾaˈment/ /ˌfe.ɾəˈmen/ /ˌfe.ɾəˈment/ adv
férocement

ferestament /feˌɾes.taˈmen/ /feˌɾes.taˈment/ /fəˌɾes.təˈmen/ /fəˌɾes.təˈment/ adv
férocement

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
blessure plaie
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

feridura /fe.ɾiˈðu.ɾa/ /fə.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
apoplexie

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ alg bal fereix fereixen fereixes fereixi fereixin fereixis fereixo feresc feresqui feresquin feresquis feri feria ferida ferides ferien feries feriguem ferigueu ferim ferin ferint ferir ferira feriran ferirem feriren ferires ferireu feriria feririen feriries ferirà feriràs feriré feriríem feriríeu feris ferisc ferisca ferisquen ferisques ferissen ferisses ferissin ferissis ferit ferits feriu ferix ferixen ferixes ferixo ferí feríem feríeu ferírem feríreu ferís feríssem ferísseu feríssim feríssiu fér féren férs n-occ occ sept val v
blesser
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferir amb canyes v
roseaux

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
ferme
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adv
ferme
Amb intensitat, sense vacil·lació.

fermall /feɾˈmaʎ/ /fərˈmaj/ /fərˈmaʎ/ /fəɾˈmaʎ/ n masc
broche
Conjunt de dues peces, una de les quals s'enganxa en l'altra i serveix per a subjectar dues parts d'un vestit o com a ornament.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ adv
fermement

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
ferment

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
fermentation

fermentar /fer.menˈta/ /feɾ.menˈtaɾ/ /fər.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ferment fermenta fermentada fermentades fermentam fermentant fermentar fermentara fermentaran fermentarem fermentaren fermentares fermentareu fermentaria fermentarien fermentaries fermentarà fermentaràs fermentaré fermentaríem fermentaríeu fermentassen fermentasses fermentassin fermentassis fermentat fermentats fermentau fermentava fermentaven fermentaves fermente fermentem fermenten fermentes fermentessen fermentesses fermentessin fermentessis fermenteu fermenti fermentin fermentis fermento fermentà fermentàrem fermentàreu fermentàs fermentàssem fermentàsseu fermentàssim fermentàssiu fermentàvem fermentàveu fermentés fermentéssem fermentésseu fermentéssim fermentéssiu fermentí occ sept val v
brasser

fermesa /feɾˈme.za/ /fərˈmɛ.zə/ /fəɾˈmə.zə/ n fem
fermeté

fermi n masc
fermium

fermió n masc
fermion

feroçment /feˌɾozˈmen/ /feˌɾozˈment/ /fəˌɾozˈmen/ /fəˌɾozˈment/ adv
férocement

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ adj masc
féroïen
Relatiu a les illes Fèroe o als seus habitants.

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ n masc
Féroïen féroïen
Habitant de les illes Fèroe.
féroïen
(només singular) Llengua germànica parlada a les illes Fèroe.

ferralla /feˈra.ʎa/ /fəˈra.ʎə/ n fem
ferraille

ferramenta /fe.raˈmen.ta/ /fə.rəˈmen.tə/ n fem
ferrure

ferrat /faˈrat/ /feˈrat/ /fəˈrat/ adj masc
ferré

ferreny /feˈreɲ/ /fəˈrəɲ/ /fəˈrɛɲ/ adj masc
costaud

ferrenyament /feˌre.ɲaˈmen/ /feˌre.ɲaˈment/ /fəˌrə.ɲəˈment/ /fəˌrɛ.ɲəˈmen/ adv
robustement

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
forgeron
Persona que treballa el ferro.

ferreter /fe.reˈte/ /fe.reˈteɾ/ /fə.rəˈte/ n masc
quincaillier
Persona que treballa en una ferreteria.
ferronnier
Mercader de ferro i altres metalls.

ferreteria /fe.re.teˈɾi.a/ /fə.rə.təˈɾi.ə/ n fem
ferronnerie

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
fer

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
chemins de fer

ferroveller /ˌfɛ.ro.veˈʎeɾ/ /ˌfɛ.ro.vəˈʎe/ /ˌfɛ.ro.βeˈʎe/ /ˌfɛ.ro.βeˈʎeɾ/ /ˌfɛ.ru.vəˈʎe/ /ˌfɛ.ru.βəˈʎe/ n masc
ferrailleur

ferum /feˈɾum/ /fəˈɾum/ n masc
puanteur

ferventment /ferˌβemˈmen/ /feɾˌvemˈment/ /feɾˌβemˈmen/ /fərˌbemˈmen/ /fərˌvemˈmen/ /fəɾˌvemˈment/ adv
fervemment

fervorosament /fer.βoˌɾo.zaˈmen/ /feɾ.voˌɾo.zaˈment/ /feɾ.βoˌɾo.zaˈmen/ /fər.buˌɾo.zəˈmen/ /fər.vuˌɾo.zəˈmen/ /fəɾ.voˌɾo.zəˈment/ adv
fervemment

feréstegament /feˌɾes.te.ɣaˈmen/ /feˌɾes.te.ɣaˈment/ /fəˌɾes.tə.ɣəˈmen/ /fəˌɾes.tə.ɣəˈment/ adv
sauvagement

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ adj masc
fendu
Mig partit amb un tall llarg.

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
fez
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

fesa /ˈfe.za/ /ˈfə.zə/ /ˈfɛ.zə/ n fem
fente

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
fête
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festejar /fes.teˈd͡ʒa/ /fes.teˈd͡ʒaɾ/ /fes.teˈʒa/ /fəs.təˈd͡ʒa/ /fəs.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) festege festegem festegen festeges festegessen festegesses festegessin festegessis festegeu festegi festegin festegis festegés festegéssem festegésseu festegéssim festegéssiu festegí festeig festeja festejada festejades festejam festejant festejar festejara festejaran festejarem festejaren festejares festejareu festejaria festejarien festejaries festejarà festejaràs festejaré festejaríem festejaríeu festejassen festejasses festejassin festejassis festejat festejats festejau festejava festejaven festejaves festejo festejà festejàrem festejàreu festejàs festejàssem festejàsseu festejàssim festejàssiu festejàvem festejàveu occ sept val v
fêter
Obsequiar amb festes a algú.
courtiser
Afalagar algú per conquistar-lo.
sortir
Mantenir una relació sentimental prèvia al casament.

festivament /fesˌti.vaˈment/ /fesˌti.βaˈmen/ /fəsˌti.vəˈmen/ /fəsˌti.vəˈment/ /fəsˌti.βəˈmen/ adv
festivement

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
fête
Festa solemne, especialment religiosa.
festivité
Qualitat de festiu, d’exultació.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
pistache

festuca /fesˈtu.ka/ /fəsˈtu.kə/ n fem
fétu

fet /ˈfet/ n masc
fait
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
cache-cache

feta la llei, feta la trampa idiom
nouvelle loi, nouvelle fraude

fetal /feˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fœtal

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
foie
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetilla /feˈti.ʎa/ /fəˈti.ʎə/ n fem
charme

fetiller /fe.tiˈʎe/ /fe.tiˈʎeɾ/ /fə.tiˈʎe/ n masc
sorcier

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ n masc
fétiche

fetitxització /fa.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.d͡za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.d͡zə.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.zə.siˈo/ n fem
fétichisation

fetitxitzar /fe.ti.t͡ʃiˈd͡za/ /fe.ti.t͡ʃiˈza/ /fe.ti.t͡ʃiˈzaɾ/ /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fetitxitz fetitxitza fetitxitzada fetitxitzades fetitxitzam fetitxitzant fetitxitzar fetitxitzara fetitxitzaran fetitxitzarem fetitxitzaren fetitxitzares fetitxitzareu fetitxitzaria fetitxitzarien fetitxitzaries fetitxitzarà fetitxitzaràs fetitxitzaré fetitxitzaríem fetitxitzaríeu fetitxitzassen fetitxitzasses fetitxitzassin fetitxitzassis fetitxitzat fetitxitzats fetitxitzau fetitxitzava fetitxitzaven fetitxitzaves fetitxitze fetitxitzem fetitxitzen fetitxitzes fetitxitzessen fetitxitzesses fetitxitzessin fetitxitzessis fetitxitzeu fetitxitzi fetitxitzin fetitxitzis fetitxitzo fetitxitzà fetitxitzàrem fetitxitzàreu fetitxitzàs fetitxitzàssem fetitxitzàsseu fetitxitzàssim fetitxitzàssiu fetitxitzàvem fetitxitzàveu fetitxitzés fetitxitzéssem fetitxitzésseu fetitxitzéssim fetitxitzéssiu fetitxitzí occ sept val v
fétichiser

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
fief

feudal /fewˈðaɫ/ /fəwˈðaɫ/ adj
féodal

feudalment /fewˌðaɫˈmen/ /fewˌðaɫˈment/ /fəwˌðaɫˈmen/ /fəwˌðaɫˈment/ adv
féodalement

fi fina fins adj masc
mince
Dit dels materials poc gruixuts.
fin
Objecte que s'ha fet amb delicadesa o persona que es mou amb delicadesa.

fi n fem
fin
Lloc on s'acaba una cosa.
phi
Vint-i-unena lletra de l'alfabet grec: φ ‎(f) Φ ‎(F).

fi n masc
but
Objectiu, finalitat o motivació.

fi de l'educació n masc
fin de l'éducation

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
fiabilité

fiable /fiˈa.bɫe/ /fiˈa.βɫe/ /fiˈa.βɫə/ /fiˈab.bɫe/ /fiˈab.bɫə/ adj
fiable
Dit d'algú o d'allò que és digne de confiança.

fiador /fi.aˈðo/ /fi.aˈðoɾ/ /fi.əˈðo/ n masc
garant
Persona que fa d'aval.

fiança /fiˈan.sa/ /fiˈan.sə/ n fem
caution

fiblada /fibˈbɫa.ða/ /fibˈbɫa.ðə/ /fiˈbɫa.ða/ /fiˈβɫa.ða/ /fiˈβɫa.ðə/ n fem
piqûre

fibló /fibˈbɫo/ /fiˈbɫo/ /fiˈβɫo/ n masc
aiguillon

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
fibre

ficar /fiˈka/ /fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fic fica ficada ficades ficam ficant ficar ficara ficaran ficarem ficaren ficares ficareu ficaria ficarien ficaries ficarà ficaràs ficaré ficaríem ficaríeu ficassen ficasses ficassin ficassis ficat ficats ficau ficava ficaven ficaves fico ficà ficàrem ficàreu ficàs ficàssem ficàsseu ficàssim ficàssiu ficàvem ficàveu fique fiquem fiquen fiques fiquessen fiquesses fiquessin fiquessis fiqueu fiqui fiquin fiquis fiqués fiquéssem fiquésseu fiquéssim fiquéssiu fiquí occ sept val v
mettre

ficcionar /fik.si.oˈna/ /fik.si.oˈnaɾ/ /fik.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ficcion ficciona ficcionada ficcionades ficcionam ficcionant ficcionar ficcionara ficcionaran ficcionarem ficcionaren ficcionares ficcionareu ficcionaria ficcionarien ficcionaries ficcionarà ficcionaràs ficcionaré ficcionaríem ficcionaríeu ficcionassen ficcionasses ficcionassin ficcionassis ficcionat ficcionats ficcionau ficcionava ficcionaven ficcionaves ficcione ficcionem ficcionen ficciones ficcionessen ficcionesses ficcionessin ficcionessis ficcioneu ficcioni ficcionin ficcionis ficciono ficcionà ficcionàrem ficcionàreu ficcionàs ficcionàssem ficcionàsseu ficcionàssim ficcionàssiu ficcionàvem ficcionàveu ficcionés ficcionéssem ficcionésseu ficcionéssim ficcionéssiu ficcioní occ val v
fictionner

ficció n fem
fiction belles-lettres

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
fidèle
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
précision fidelité

fidelitzar /fi.ðe.ɫiˈd͡za/ /fi.ðe.ɫiˈza/ /fi.ðe.ɫiˈzaɾ/ /fi.ðə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fidelitz fidelitza fidelitzada fidelitzades fidelitzam fidelitzant fidelitzar fidelitzara fidelitzaran fidelitzarem fidelitzaren fidelitzares fidelitzareu fidelitzaria fidelitzarien fidelitzaries fidelitzarà fidelitzaràs fidelitzaré fidelitzaríem fidelitzaríeu fidelitzassen fidelitzasses fidelitzassin fidelitzassis fidelitzat fidelitzats fidelitzau fidelitzava fidelitzaven fidelitzaves fidelitze fidelitzem fidelitzen fidelitzes fidelitzessen fidelitzesses fidelitzessin fidelitzessis fidelitzeu fidelitzi fidelitzin fidelitzis fidelitzo fidelitzà fidelitzàrem fidelitzàreu fidelitzàs fidelitzàssem fidelitzàsseu fidelitzàssim fidelitzàssiu fidelitzàvem fidelitzàveu fidelitzés fidelitzéssem fidelitzésseu fidelitzéssim fidelitzéssiu fidelitzí occ sept val v
fidéliser

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ adv
fidèlement

fideu /fiˈðɛw/ n masc
vermicelle

fideu de cabell d'àngel n masc
vermicelle

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
figue souple
Fruit de la figuera (gènere Ficus).
figue
(vulgarisme) vulva

figle /ˈfi.ɣɫe/ /ˈfi.ɣɫə/ n masc
ophicléide

figuera /fiˈɣe.ɾə/ n fem
figuier

figuera de les pagodes n fem
figuier des pagodes

figuereta /fi.ɣeˈɾe.ta/ /fi.ɣəˈɾə.tə/ /fi.ɣəˈɾɛ.tə/ n fem
culbute
Moviment gimnàstic que s'efectua amagant el cap en direcció al pit i deixant-se caure cap endavant.

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
figure

figuradament /fi.ɣuˌɾa.ðaˈmen/ /fi.ɣuˌɾa.ðaˈment/ /fi.ɣuˌɾa.ðəˈmen/ /fi.ɣuˌɾa.ðəˈment/ adv
figurément

figurativament /fi.ɣu.ɾaˌti.vaˈment/ /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈment/ /fi.ɣu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
figurativement

fil n masc
fil
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.
carre
(patinatge sobre gel, hoquei sobre gel) Cadascun dels dos costats de la fulla d'un patí de gel separats per una canal arrodonida, que el patinador posa en contacte directament amb el glaç per descriure un traçat en la direcció volguda.

fil exterior n masc
carre extérieure

fil interior n masc
carre intérieure

filaberquí /fi.ɫa.beɾˈki/ /fi.ɫə.βərˈki/ n masc
vilebrequin

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
philanthrope

filantròpicament /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈmen/ /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈment/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈmen/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈment/ adv
philanthropiquement

filar prim /fiˌɫaɾˈpɾim/ /fiˌɫaˈpɾim/ v
couper les cheveux en quatre

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
rangée

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
fil de fer fil
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ adj
filial
Propi del fill.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
filiale
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filialment /fi.ɫiˌaɫˈmen/ /fi.ɫiˌaɫˈment/ adv
filialement

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigrane
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.
Dades inserides en un fitxer digital, normalment imatges, per a la subsegüent comprovació dels crèdits.
bijou
Obra delicada i exquisida.

filigranar /fi.ɫi.gɾaˈna/ /fi.ɫi.gɾaˈnaɾ/ /fi.ɫi.gɾəˈna/ alg ant bal cent eiv filigran filigrana filigranada filigranades filigranaia filigranaien filigranaies filigranam filigranant filigranar filigranara filigranaran filigranarem filigranaren filigranares filigranareu filigranaria filigranarien filigranaries filigranariva filigranariven filigranarives filigranarà filigranaràs filigranaré filigranaríem filigranaríeu filigranarívem filigranaríveu filigranassen filigranasses filigranassin filigranassis filigranat filigranats filigranau filigranava filigranaven filigranaves filigranavi filigranavo filigrane filigraneguem filigraneguessa filigraneguessen filigraneguesses filigranegueu filigranegués filigraneguéssom filigraneguéssou filigranem filigranen filigranes filigranessa filigranessen filigranesses filigranessi filigranessin filigranessis filigraneu filigrani filigranin filigranis filigrano filigranos filigrans filigranà filigranàiem filigranàieu filigranàrem filigranàreu filigranàs filigranàssem filigranàsseu filigranàssim filigranàssiu filigranàvem filigranàvets filigranàveu filigranàvom filigranés filigranéssem filigranésseu filigranéssim filigranéssiu filigraní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filigraner

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
fils

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
fille

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
beau-fille belle-fille

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
beau-fils

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
filleul

filmar /fiɫˈma/ /fiɫˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) film filma filmada filmades filmam filmant filmar filmara filmaran filmarem filmaren filmares filmareu filmaria filmarien filmaries filmarà filmaràs filmaré filmaríem filmaríeu filmassen filmasses filmassin filmassis filmat filmats filmau filmava filmaven filmaves filme filmem filmen filmes filmessen filmesses filmessin filmessis filmeu filmi filmin filmis filmo filmà filmàrem filmàreu filmàs filmàssem filmàsseu filmàssim filmàssiu filmàvem filmàveu filmés filméssem filmésseu filméssim filméssiu filmí occ sept val v
filmer

filmoteca /fiɫ.moˈte.ka/ /fiɫ.moˈtɛ.kə/ /fiɫ.muˈtɛ.kə/ n fem
cinémathèque

filogènesi /fi.ɫoˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /fi.ɫoˈʒɛ.ne.zi/ /fi.ɫoˈʒɛ.nə.zi/ /fi.ɫuˈʒɛ.nə.zi/ n fem
phylogénèse

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
philologie
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
philologique

filològicament /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.ɫuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
philologiquement

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
quenouille

filosofar /fi.lo.zoˈfa/ /fi.lo.zoˈfaɾ/ /fi.ɫu.zuˈfa/ alg ant bal cent eiv filosof filosofa filosofada filosofades filosofaia filosofaien filosofaies filosofam filosofant filosofar filosofara filosofaran filosofarem filosofaren filosofares filosofareu filosofaria filosofarien filosofaries filosofariva filosofariven filosofarives filosofarà filosofaràs filosofaré filosofaríem filosofaríeu filosofarívem filosofaríveu filosofassen filosofasses filosofassin filosofassis filosofat filosofats filosofau filosofava filosofaven filosofaves filosofavi filosofavo filosofe filosofeguem filosofeguessa filosofeguessen filosofeguesses filosofegueu filosofegués filosofeguéssom filosofeguéssou filosofem filosofen filosofes filosofessa filosofessen filosofesses filosofessi filosofessin filosofessis filosofeu filosofi filosofin filosofis filosofo filosofos filosofs filosofà filosofàiem filosofàieu filosofàrem filosofàreu filosofàs filosofàssem filosofàsseu filosofàssim filosofàssiu filosofàvem filosofàvets filosofàveu filosofàvom filosofés filosoféssem filosofésseu filosoféssim filosoféssiu filosofí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filosofare philosopher

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
philosophie

filosofia de l'educació n fem
philosophie de l'éducation

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
philosophique

filosòficament /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈment/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kəˈment/ /fi.ɫuˌzɔ.fi.kəˈmen/ adv
philosophiquement

filtració /fiɫ.tɾa.siˈo/ /fiɫ.tɾə.siˈo/ n fem
rabat-joie

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv filtr filtra filtrada filtrades filtraia filtraien filtraies filtram filtrant filtrar filtrara filtraran filtrarem filtraren filtrares filtrareu filtraria filtrarien filtraries filtrariva filtrariven filtrarives filtrarà filtraràs filtraré filtraríem filtraríeu filtrarívem filtraríveu filtrassen filtrasses filtrassin filtrassis filtrat filtrats filtrau filtrava filtraven filtraves filtravi filtravo filtre filtreguem filtreguessa filtreguessen filtreguesses filtregueu filtregués filtreguéssom filtreguéssou filtrem filtren filtres filtressa filtressen filtresses filtressi filtressin filtressis filtreu filtri filtrin filtris filtro filtros filtrs filtrà filtràiem filtràieu filtràrem filtràreu filtràs filtràssem filtràsseu filtràssim filtràssiu filtràvem filtràvets filtràveu filtràvom filtrés filtréssem filtrésseu filtréssim filtréssiu filtrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filtrer
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtratge de textura n masc
filtrage de texture

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
filtre

fil·loxera /fi.ɫokˈse.ɾa/ /fi.ɫukˈse.ɾə/ /fiɫ.ɫokˈse.ɾa/ /fiɫ.ɫokˈse.ɾə/ /fiɫ.ɫukˈse.ɾə/ n fem
phylloxéra

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
philosophe

final /fiˈnaɫ/ adj
final
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
finale
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
fin
fi, última part d'alguna cosa

finalitat /fi.na.ɫiˈtat/ /fi.nə.ɫiˈtat/ n fem
finalité

finalitzar /fi.na.ɫiˈd͡za/ /fi.na.ɫiˈza/ /fi.na.ɫiˈzaɾ/ /fi.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) finalitz finalitza finalitzada finalitzades finalitzam finalitzant finalitzar finalitzara finalitzaran finalitzarem finalitzaren finalitzares finalitzareu finalitzaria finalitzarien finalitzaries finalitzarà finalitzaràs finalitzaré finalitzaríem finalitzaríeu finalitzassen finalitzasses finalitzassin finalitzassis finalitzat finalitzats finalitzau finalitzava finalitzaven finalitzaves finalitze finalitzem finalitzen finalitzes finalitzessen finalitzesses finalitzessin finalitzessis finalitzeu finalitzi finalitzin finalitzis finalitzo finalitzà finalitzàrem finalitzàreu finalitzàs finalitzàssem finalitzàsseu finalitzàssim finalitzàssiu finalitzàvem finalitzàveu finalitzés finalitzéssem finalitzésseu finalitzéssim finalitzéssiu finalitzí occ sept val v
finaliser

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
finalement enfin

finament /ˌfi.naˈmen/ /ˌfi.naˈment/ /ˌfi.nəˈmen/ /ˌfi.nəˈment/ adv
finement

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ alg ant bal cent eiv finance financeguem financeguessa financeguessen financeguesses financegueu financegués financeguéssom financeguéssou financem financen finances financessa financessen financesses financessi financessin financessis financeu financi financin financis financés financéssem financésseu financéssim financéssiu financí finanç finança finançada finançades finançaia finançaien finançaies finançam finançant finançar finançara finançaran finançarem finançaren finançares finançareu finançaria finançarien finançaries finançariva finançariven finançarives finançarà finançaràs finançaré finançaríem finançaríeu finançarívem finançaríveu finançassen finançasses finançassin finançassis finançat finançats finançau finançava finançaven finançaves finançavi finançavo finanço finanços finançà finançàiem finançàieu finançàrem finançàreu finançàs finançàssem finançàsseu finançàssim finançàssiu finançàvem finançàvets finançàveu finançàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
financer

finca /ˈfiŋ.ka/ /ˈfiŋ.kə/ n fem
propriété

finestra /fiˈnes.tɾa/ /fiˈnes.tɾə/ /fiˈnɛs.tɾa/ /fiˈnɛs.tɾə/ n fem
fenêtre

finestram /fi.nesˈtɾam/ /fi.nəsˈtɾam/ n masc
fenestration

finestreta /fi.nesˈtɾe.ta/ /fi.nəsˈtɾə.tə/ /fi.nəsˈtɾɛ.tə/ n fem
vitre
Obertura amb vidre en un vehicle.
guichet
Finestra petita per a despatxar o per a atendre al públic.

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ bal fingeix fingeixen fingeixes fingeixi fingeixin fingeixis fingeixo fingesc fingesqui fingesquin fingesquis fingia fingida fingides fingien fingies fingiguem fingigueu fingim fingint fingir fingira fingiran fingirem fingiren fingires fingireu fingiria fingirien fingiries fingirà fingiràs fingiré fingiríem fingiríeu fingisc fingisca fingisquen fingisques fingissen fingisses fingissin fingissis fingit fingits fingiu fingix fingixen fingixes fingixo fingí fingíem fingíeu fingírem fingíreu fingís fingíssem fingísseu fingíssim fingíssiu n-occ occ sept val v
feindre

fingit /fiɲˈd͡ʒit/ /fiɲˈʒit/ adj masc
feint

finir /fiˈni/ /fiˈniɾ/ bal fineix fineixen fineixes fineixi fineixin fineixis fineixo finesc finesqui finesquin finesquis finia finida finides finien finies finiguem finigueu finim finint finir finira finiran finirem finiren finires finireu finiria finirien finiries finirà finiràs finiré finiríem finiríeu finisc finisca finisquen finisques finissen finisses finissin finissis finit finits finiu finix finixen finixes finixo finí finíem finíeu finírem finíreu finís finíssem finísseu finíssim finíssiu n-occ occ sept val v
finir
(transitiu) Acabar, donar fi.
(intransitiu) Acabar-se, tenir fi.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
finlandais
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ n masc
Finlandais
Habitant de Finlàndia

finolis /fiˈnɔ.ɫis/ adj
snobinard

fins preposition
jusqu'à

finta d'estic n fem
feinte de crosse

finta de bot n fem
feinte en course

finta de cames n fem
feinte de corps

finta de cap n fem
feinte de la tête

finta de cos n fem
feinte du corps

finta de desmarcatge n fem
feinte de démarquage

finta de llançament n fem
feinte de lancer

finta de passada n fem
feinte de passe

finta de pilota n fem
feinte de ballon

finta de recepció n fem
feinte de réception

finta de tir n fem
feinte de lancer

finta sense pilota n fem
feinte sans ballon

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
finnois
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
Finnois
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
finnois
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
fiole

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
foire

fireta /fiˈɾe.ta/ /fiˈɾə.tə/ /fiˈɾɛ.tə/ n fem
dînette

firma /ˈfir.mə/ /ˈfiɾ.ma/ n fem
firme
(economia) empresa o casa comercial

fisc /ˈfisk/ n masc
fisc

fiscal adj
fiscal

fiscal n neut
procureur

fiscalitzable /fis.ka.ɫiˈd͡za.βɫe/ /fis.ka.ɫiˈd͡zab.bɫe/ /fis.ka.ɫiˈza.bɫe/ /fis.kə.ɫiˈd͡za.βɫə/ /fis.kə.ɫiˈd͡zab.bɫə/ adj
contrôlable

fiscalitzar /fis.ka.ɫiˈd͡za/ /fis.ka.ɫiˈza/ /fis.ka.ɫiˈzaɾ/ /fis.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fiscalitz fiscalitza fiscalitzada fiscalitzades fiscalitzam fiscalitzant fiscalitzar fiscalitzara fiscalitzaran fiscalitzarem fiscalitzaren fiscalitzares fiscalitzareu fiscalitzaria fiscalitzarien fiscalitzaries fiscalitzarà fiscalitzaràs fiscalitzaré fiscalitzaríem fiscalitzaríeu fiscalitzassen fiscalitzasses fiscalitzassin fiscalitzassis fiscalitzat fiscalitzats fiscalitzau fiscalitzava fiscalitzaven fiscalitzaves fiscalitze fiscalitzem fiscalitzen fiscalitzes fiscalitzessen fiscalitzesses fiscalitzessin fiscalitzessis fiscalitzeu fiscalitzi fiscalitzin fiscalitzis fiscalitzo fiscalitzà fiscalitzàrem fiscalitzàreu fiscalitzàs fiscalitzàssem fiscalitzàsseu fiscalitzàssim fiscalitzàssiu fiscalitzàvem fiscalitzàveu fiscalitzés fiscalitzéssem fiscalitzésseu fiscalitzéssim fiscalitzéssiu fiscalitzí occ sept val v
fiscaliser
(dret, economia) Sotmetre (ciutadans, béns, terrenys, etc.) al pagament tributari.
inspecter
(figurat) Examinar amb minúcia les accions d'algú.
contrôler
(dret) Sotmetre a un examen fiscal.

fiscorn /fisˈkɔrn/ n masc
bugle à pistons bugle

fisetèrids /fi.zeˈtɛ.ɾits/ /fi.zəˈtɛ.ɾits/ n masc
Physétéridés

fisiognomònicament /fi.zi.oŋ.noˌmɔ.ni.kaˈmen/ /fi.zi.oŋ.noˌmɔ.ni.kəˈment/ /fi.zi.oɡ.noˌmɔ.ni.kaˈmen/ /fi.zi.oɡ.noˌmɔ.ni.kaˈment/ /fi.zi.uŋ.nuˌmɔ.ni.kəˈmen/ adv
physionomiquement

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
physiologique

fisiològicament /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.zi.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
physiologiquement

fisioteràpia /ˌfi.zi.o.teˈɾa.pi.a/ /ˌfi.zi.o.təˈɾa.pi.ə/ /ˌfi.zi.u.təˈɾa.pi.ə/ n fem
physiothérapie

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
physionomie

fissionar /fi.si.oˈna/ /fi.si.oˈnaɾ/ /fi.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fission fissiona fissionada fissionades fissionam fissionant fissionar fissionara fissionaran fissionarem fissionaren fissionares fissionareu fissionaria fissionarien fissionaries fissionarà fissionaràs fissionaré fissionaríem fissionaríeu fissionassen fissionasses fissionassin fissionassis fissionat fissionats fissionau fissionava fissionaven fissionaves fissione fissionem fissionen fissiones fissionessen fissionesses fissionessin fissionessis fissioneu fissioni fissionin fissionis fissiono fissionà fissionàrem fissionàreu fissionàs fissionàssem fissionàsseu fissionàssim fissionàssiu fissionàvem fissionàveu fissionés fissionéssem fissionésseu fissionéssim fissionéssiu fissioní occ val v
fissionner
Produir una fissió.

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
fissure

fit /ˈfit/ fita adj masc
fixe

fita /ˈfi.ta/ n fem
borne
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fitipaldi /fi.tiˈpaɫ.di/ n neut
fangio

fitora /fiˈto.ɾa/ /fiˈto.ɾə/ n fem
foëne

fitorar /fi.toˈɾa/ /fi.toˈɾaɾ/ /fi.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fitor fitora fitorada fitorades fitoram fitorant fitorar fitorara fitoraran fitorarem fitoraren fitorares fitorareu fitoraria fitorarien fitoraries fitorarà fitoraràs fitoraré fitoraríem fitoraríeu fitorassen fitorasses fitorassin fitorassis fitorat fitorats fitorau fitorava fitoraven fitoraves fitore fitorem fitoren fitores fitoressen fitoresses fitoressin fitoressis fitoreu fitori fitorin fitoris fitoro fitorà fitoràrem fitoràreu fitoràs fitoràssem fitoràsseu fitoràssim fitoràssiu fitoràvem fitoràveu fitorés fitoréssem fitorésseu fitoréssim fitoréssiu fitorí occ sept val v
foëner

fitxa /ˈfi.t͡ʃa/ /ˈfi.t͡ʃə/ n masc
fiche
Quadre resum dels continguts sobre una informació, generalment es desa en ordre alfabètic.
jeton
Petites peces que té cada jugador en alguns jocs de taula com ara el parxís o en alguns jocs d'atzar com ara la ruleta.

fitxar /fiˈt͡ʃa/ /fiˈt͡ʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fitx fitxa fitxada fitxades fitxam fitxant fitxar fitxara fitxaran fitxarem fitxaren fitxares fitxareu fitxaria fitxarien fitxaries fitxarà fitxaràs fitxaré fitxaríem fitxaríeu fitxassen fitxasses fitxassin fitxassis fitxat fitxats fitxau fitxava fitxaven fitxaves fitxe fitxem fitxen fitxes fitxessen fitxesses fitxessin fitxessis fitxeu fitxi fitxin fitxis fitxo fitxà fitxàrem fitxàreu fitxàs fitxàssem fitxàsseu fitxàssim fitxàssiu fitxàvem fitxàveu fitxés fitxéssem fitxésseu fitxéssim fitxéssiu fitxí occ sept val v
ficher
(transitiu) Anotar les dades en una fitxa.
engager
(transitiu) Contractar un jugador amb fitxa federativa.
pointer
(intransitiu) Enregistrar un treballador l'hora de la seva arribada al lloc de treball.

fitxer /fiˈt͡ʃe/ /fiˈt͡ʃeɾ/ n masc
dossier

fix /ˈfiks/ adj
fixe

fixació /fik.sa.siˈo/ /fik.sə.siˈo/ n fem
fixation

fixament /ˌfik.saˈmen/ /ˌfik.saˈment/ /ˌfik.səˈmen/ /ˌfik.səˈment/ adv
fixement
D’una manera fixa.

fixar /fikˈsa/ /fikˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fix fixa fixada fixades fixam fixant fixar fixara fixaran fixarem fixaren fixares fixareu fixaria fixarien fixaries fixarà fixaràs fixaré fixaríem fixaríeu fixassen fixasses fixassin fixassis fixat fixats fixau fixava fixaven fixaves fixe fixem fixen fixes fixessen fixesses fixessin fixessis fixeu fixi fixin fixis fixo fixà fixàrem fixàreu fixàs fixàssem fixàsseu fixàssim fixàssiu fixàvem fixàveu fixés fixéssem fixésseu fixéssim fixéssiu fixí occ sept val v
fixer
Deixar una cosa ben subjecta a una altra, de forma immòbil.
Establir de forma definitiva.
(handbol) Atreure, un atacant, l'atenció d'un defensor amb l'objectiu d'afavorir l'acció ofensiva d'un company d'equip.
faire attention
(pronominal) Mirar amb molta atenció.

flabiol /fla.βiˈɔɫ/ /fɫə.βiˈɔɫ/ n masc
flabiol

flac /ˈfɫak/ adj masc
émacié

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
fouet

flagel·lar /fra.d͡ʒeɫˈɫa/ /fɫa.d͡ʒeɫˈɫaɾ/ /fɫa.d͡ʒeˈɫa/ /fɫa.ʒeɫˈɫa/ /fɫa.ʒeˈɫa/ /fɫə.ʒəɫˈɫa/ /fɫə.ʒəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) flagel flagel·la flagel·lada flagel·lades flagel·lam flagel·lant flagel·lar flagel·lara flagel·laran flagel·larem flagel·laren flagel·lares flagel·lareu flagel·laria flagel·larien flagel·laries flagel·larà flagel·laràs flagel·laré flagel·laríem flagel·laríeu flagel·lassen flagel·lasses flagel·lassin flagel·lassis flagel·lat flagel·lats flagel·lau flagel·lava flagel·laven flagel·laves flagel·le flagel·lem flagel·len flagel·les flagel·lessen flagel·lesses flagel·lessin flagel·lessis flagel·leu flagel·li flagel·lin flagel·lis flagel·lo flagel·là flagel·làrem flagel·làreu flagel·làs flagel·làssem flagel·làsseu flagel·làssim flagel·làssiu flagel·làvem flagel·làveu flagel·lés flagel·léssem flagel·lésseu flagel·léssim flagel·léssiu flagel·lí occ sept val v
flageller

flageolet n masc
flageolet

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ adj
flagrant

flairar /fɫajˈɾa/ /fɫajˈɾaɾ/ /fɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. flaira flairada flairades flairant flairar flairara flairaran flairarem flairaren flairares flairareu flairaria flairarien flairaries flairarà flairaràs flairaré flairaríem flairaríeu flairassen flairasses flairat flairats flairava flairaven flairaves flaire flairem flairen flaires flairessen flairesses flairessin flairessis flaireu flairi flairin flairis flairo flairà flairàrem flairàreu flairàssem flairàsseu flairàvem flairàveu flairés flairéssem flairésseu flairéssim flairéssiu flairí occ sept val val (1) v
flairer

flam /ˈfɫam/ n masc
flan
Dolç gelatinós de rovell d'ou, llet i sucre preparat al bany maria dins un motlle.

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
flamme

flamant /fɫaˈman/ /fɫaˈmant/ /fɫəˈman/ /fɫəˈmant/ adj
flambant neuf

flamarada /fɫa.maˈɾa.ða/ /fɫə.məˈɾa.ðə/ n fem
flambée

flamarejar /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒa/ /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /fɫa.ma.ɾeˈʒa/ /fɫə.mə.ɾəˈd͡ʒa/ /fɫə.mə.ɾəˈʒa/ flamaregem flamaregen flamareges flamaregessen flamaregesses flamaregessin flamaregessis flamaregeu flamaregi flamaregin flamaregis flamaregés flamaregéssem flamaregésseu flamaregéssim flamaregéssiu flamaregí flamareja flamarejada flamarejades flamarejant flamarejar flamarejaran flamarejarem flamarejaren flamarejares flamarejareu flamarejaria flamarejarien flamarejaries flamarejarà flamarejaràs flamarejaré flamarejaríem flamarejaríeu flamarejat flamarejats flamarejava flamarejaven flamarejaves flamarejo flamarejà flamarejàrem flamarejàreu flamarejàvem flamarejàveu sept v
flamber

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
flamant
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flassada /fɫaˈsa.ða/ /fɫəˈsa.ðə/ n fem
couverture

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
flûte flute

flauta de Pan n fem
flûte de Pan

flauta dolça n fem
flûte à bec

flauta travessera n fem
flûte traversière

flautista /fɫawˈtis.ta/ /fɫawˈtis.te/ /fɫəwˈtis.tə/ n neut
flutiste

flautí /fɫawˈti/ /fɫəwˈti/ n masc
flûte piccolo

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ n fem
boulangerie

flectir /fɫekˈti/ /fɫekˈtiɾ/ /fɫəkˈti/ alg ant bal centr eiv flecteix flecteixa flecteixen flecteixes flecteixi flecteixin flecteixis flecteixo flecteixs flectesc flectesca flectesquen flectesques flectesqui flectesquin flectesquis flectia flectida flectides flectien flecties flectiguem flectiguera flectigueren flectigueres flectiguessen flectiguesses flectiguessin flectiguessis flectigueu flectigueva flectigueven flectigueves flectigué flectiguérem flectiguéreu flectigués flectiguéssem flectiguésseu flectiguéssim flectiguéssiu flectiguévem flectiguéveu flectim flectint flectir flectira flectiran flectirem flectiren flectires flectireu flectiria flectirien flectiries flectiriva flectiriven flectirives flectirà flectiràs flectiré flectiríem flectiríeu flectirívem flectiríveu flectisc flectisca flectisco flectiscos flectisquem flectisquen flectisques flectisqueu flectissa flectissen flectisses flectissi flectissin flectissis flectist flectit flectits flectiu flectiva flectiven flectives flectix flectixa flectixen flectixes flectixi flectixin flectixis flectixo flectixos flectí flectíem flectíets flectíeu flectírem flectíreu flectís flectíscon flectíssem flectísseu flectíssim flectíssiu flectíssom flectíssou flectívem flectíveu flectíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fléchir

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
flegme

flegmàticament /fɫeɡˌma.ti.kaˈmen/ /fɫeɡˌma.ti.kaˈment/ /fɫəɡˌma.ti.kəˈmen/ /fɫəɡˌma.ti.kəˈment/ adv
flegmatiquement

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
boulanger

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flérovium

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
flèche
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.
(billar) Part més prima d'un tac de dues o més peces, unida a la porra per un extrem.

flexatò /fɫek.saˈtɔ/ /fɫək.səˈtɔ/ n masc
flexatom

flexibilitat /fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
effet de fouet

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
flexible

flexiseguretat /fɫek.si.ze.ɣu.ɾeˈtat/ /fɫək.si.zə.ɣu.ɾəˈtat/ n fem
flexicurité

flic n masc
flick

flip /ˈfɫip/ n masc
flip
(tennis de taula) Cop ofensiu executat sobre una pilota curta.
passe levée
(hoquei sobre gel) Passada executada aixecant el disc per mitjà d'un moviment ràpid dels canells, amb acompanyament de la pala de l'estic, que s'utilitza per a superar per sobre l'estic d'un adversari.

floc /ˈfɫɔk/ n masc
flocon
Petita porció de neu.

flonjament /ˌfɫɔɲ.d͡ʒaˈmen/ /ˌfɫɔɲ.d͡ʒaˈment/ /ˌfɫɔɲ.ʒəˈmen/ /ˌfɫɔɲ.ʒəˈment/ adv
moelleusement

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
fleur

flora /ˈfɫɔ.ɾa/ /ˈfɫɔ.ɾə/ n fem
flore

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
moisissure moisi

florilegi /fɫo.ɾiˈɫɛ.d͡ʒi/ /fɫo.ɾiˈɫɛ.ʒi/ /fɫu.ɾiˈɫɛ.ʒi/ n masc
florilège

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ bal floreix floreixen floreixes floreixi floreixin floreixis floreixo floresc floresqui floresquin floresquis floria florida florides florien flories floriguem florigueu florim florint florir florira floriran florirem floriren florires florireu floriria floririen floriries florirà floriràs floriré floriríem floriríeu florisc florisca florisquen florisques florissen florisses florissin florissis florit florits floriu florix florixen florixes florixo florí floríem floríeu florírem floríreu florís floríssem florísseu floríssim floríssiu n-occ occ sept val v
fleurir
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

floronco /fɫoˈɾoŋ.ko/ /fɫuˈɾoŋ.ku/ n masc
furoncle

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ n masc
florin

flota /ˈfɫɔ.ta/ /ˈfɫɔ.tɔ/ /ˈfɫɔ.tə/ n fem
flotte

flotar /fɫoˈta/ /fɫoˈtaɾ/ /fɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) flot flota flotada flotades flotam flotant flotar flotara flotaran flotarem flotaren flotares flotareu flotaria flotarien flotaries flotarà flotaràs flotaré flotaríem flotaríeu flotassen flotasses flotassin flotassis flotat flotats flotau flotava flotaven flotaves flote flotem floten flotes flotessen flotesses flotessin flotessis floteu floti flotin flotis floto flotà flotàrem flotàreu flotàs flotàssem flotàsseu flotàssim flotàssiu flotàvem flotàveu flotés flotéssem flotésseu flotéssim flotéssiu flotí occ sept val v
flotter
(basquetbol) Marcar un jugador des d'una certa distància per tenir la possibilitat de fer altres accions defensives, com ara interceptar una passada o ajudar un company d'equip.

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ n fem
flottille

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ alg bal eiv fluctua fluctuada fluctuades fluctuam fluctuant fluctuar fluctuara fluctuaran fluctuarem fluctuaren fluctuares fluctuareu fluctuaria fluctuarien fluctuaries fluctuarà fluctuaràs fluctuaré fluctuaríem fluctuaríeu fluctuassen fluctuasses fluctuassin fluctuassis fluctuat fluctuats fluctuau fluctuava fluctuaven fluctuaves fluctue fluctuem fluctuen fluctues fluctuessen fluctuesses fluctuessin fluctuessis fluctueu fluctuo fluctuu fluctuà fluctuàrem fluctuàreu fluctuàs fluctuàssem fluctuàsseu fluctuàssim fluctuàssiu fluctuàvem fluctuàveu fluctués fluctuéssem fluctuésseu fluctuéssim fluctuéssiu fluctuí fluctuï fluctuïn fluctuïs nota 1 occ sept v.cent val v
fluctuer

fluid /ˈfɫujt/ n masc
fluide
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluidament /ˌfɫuj.ðaˈmen/ /ˌfɫuj.ðaˈment/ /ˌfɫuj.ðəˈmen/ /ˌfɫuj.ðəˈment/ /ˌfɫwi.ðaˈmen/ adv
fluidement

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
couler

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
lâche
Mancat de força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adv
feble
Amb poca força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ n masc
flux
Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

fluixament /ˌfɫu.ʃaˈmen/ /ˌfɫu.ʃəˈmen/ /ˌfɫu.ʃəˈment/ /ˌfɫuj.ʃaˈmen/ /ˌfɫuj.ʃaˈment/ adv
doucement

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluor

fluvisòl /fɫu.viˈsɔɫ/ /fɫu.viˈsɔɫ/ /fɫu.βiˈsɔɫ/ n masc
fluvisol

flux /ˈfɫuks/ n masc
flux

flàccid /ˈfɫak.sit/ adj masc
flaccide

flàmula /ˈfɫa.mu.ɫa/ /ˈfɫa.mu.ɫə/ n fem
banderole
Bandera estreta acabada en punta.

flòridament /ˌfɫɔ.ɾi.ðaˈmen/ /ˌfɫɔ.ɾi.ðaˈment/ /ˌfɫɔ.ɾi.ðəˈmen/ /ˌfɫɔ.ɾi.ðəˈment/ adv
floristiquement

foc n masc
feu
Quelcom que crema, que produeix combustió.
Encenedor, llumí, misto.
Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
Tret d'arma, acte de disparar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
phoque

foca barbuda n fem
phoque barbu

foca blanca n fem
phoque crabier

foca comuna n fem
phoque veau marin

foca de Groenlàndia n fem
phoque du Groenland

foca de Ross n fem
phoque de Ross

foca de Weddell n fem
phoque de Weddell

foca de bandes n fem
phoque à rubans

foca de cresta n fem
phoque à crête

foca del Baikal n fem
phoque du lac Baikal

foca del Caspi n fem
phoque de la Mer Caspienne

foca grisa n fem
phoque gris

foca lleopard n fem
léopard de mer

foca marbrada n fem
phoque annelé

foca monjo de Hawaii n fem
phoque moine de Hawai

foca monjo del Carib n fem
phoque moine des Caraïbes

foca tacada n fem
veau marin du Pacifique

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
foyer siège
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
foyer
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.
projecteur
Feix molt intens de llum que es concentra en un punt determinat.

fogassa /foˈɣa.sə/ /fuˈɣa.sə/ n fem
fouace
Pa rodó aplanat.

fogosament /foˌɣo.zaˈmen/ /foˌɣo.zaˈment/ /foˌɣo.zəˈment/ /fuˌɣo.zəˈmen/ adv
fougueusement

fogot /foˈɣɔt/ /fuˈɣɔt/ n masc
bouffé
Sensació de calor sobtada que experimenta una persona.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
feu de joie

fogó /foˈɣo/ /fuˈɣo/ n masc
fourneau
Suport on es produeix combustió per a cuinar o escalfar.

foie-gras /fu.aˈɣɾas/ /fu.əˈɣɾas/ /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
foie gras

foli /ˈfɔ.ɫi/ n masc
feuillet

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folklore

foll /ˈfoʎ/ adj masc
fou

follament /ˌfo.ʎaˈmen/ /ˌfo.ʎaˈment/ /ˌfo.ʎəˈmen/ /ˌfo.ʎəˈment/ adv
follement

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) foll folla follada follades follam follant follar follara follaran follarem follaren follares follareu follaria follarien follaries follarà follaràs follaré follaríem follaríeu follassen follasses follassin follassis follat follats follau follava follaven follaves folle follem follen folles follessen follesses follessin follessis folleu folli follin follis follo follà follàrem follàreu follàs follàssem follàsseu follàssim follàssiu follàvem follàveu follés folléssem follésseu folléssim folléssiu follí occ sept val v
fouler
(viticultura) Esprémer el raïm veremat trepitjant-lo per extreure'n el most.
baiser
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
lutin
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ alg ant bal cent eiv folr folra folrada folrades folraia folraien folraies folram folrant folrar folrara folraran folrarem folraren folrares folrareu folraria folrarien folraries folrariva folrariven folrarives folrarà folraràs folraré folraríem folraríeu folrarívem folraríveu folrassen folrasses folrassin folrassis folrat folrats folrau folrava folraven folraves folravi folravo folre folreguem folreguessa folreguessen folreguesses folregueu folregués folreguéssom folreguéssou folrem folren folres folressa folressen folresses folressi folressin folressis folreu folri folrin folris folro folros folrs folrà folràiem folràieu folràrem folràreu folràs folràssem folràsseu folràssim folràssiu folràvem folràvets folràveu folràvom folrés folréssem folrésseu folréssim folréssiu folrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entoiler

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
garniture

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
fonde
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonament /fo.naˈmen/ /fo.naˈment/ /fo.nəˈment/ /fu.nəˈmen/ n masc
fondation fondement
Dipòsit de material sòlid, prèvi a la construcció d'un edifici, que es fa servir com a base ferma i anivellada.
Argument jurídic en què es basa una petició o demanda.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
fondamental

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
fondamentalisme

fonamentalment /fo.na.menˌtaɫˈmen/ /fo.na.menˌtaɫˈment/ /fo.nə.mənˌtaɫˈment/ /fu.nə.mənˌtaɫˈmen/ adv
fondamentalement.

fonda /ˈfon.da/ n fem
auberge

fondo /ˈfon.do/ /ˈfon.du/ adj masc
fond

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ bal fon fonc fondran fondre fondrem fondreu fondria fondrien fondries fondrà fondràs fondré fondríem fondríeu fonem fonen fonent foneu fonga fonguem fonguen fonguera fongueren fongueres fongues fonguessen fonguesses fonguessin fonguessis fongueu fongui fonguin fonguis fongué fonguérem fonguéreu fongués fonguéssem fonguésseu fonguéssim fonguéssiu fonguí fonia fonien fonies fons foníem foníeu fos fosa foses fosos fus fusa fuses fusos occ val v
fondre
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.
(transitiu) Fabricar un objecte amb un motlle i una substància feta líquida.
griller
(pronominal) Trencar-se el filament per una sobrecàrrega elèctrica.
volatiser
(pronominal) Desaparèixer sobtadament.

fondue xinesa n fem
fondue chinoise

foner /foˈne/ /foˈneɾ/ /fuˈne/ n masc
frondeur

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
fongus champignon

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
fenouil

fonoteca /fo.noˈte.ka/ /fo.noˈtɛ.kə/ /fu.nuˈtɛ.kə/ n fem
phonothèque

fons n masc
fond
(tennis) Cadascuna de les dues zones d'una pista de joc més pròximes al costat interior de les línies de fons.
(pilota basca) Extrem inferior còncau d'una cesta punta.
fente
(bàdminton) Passa llarga feta amb la cama corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta al final d'un desplaçament per a arribar al volant.

fons endavant n masc
fente en avant

fons enrere n masc
fente en arrière

fons lateral n masc
fente latérale

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
fontaine
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

font del currículum n fem
source du programme

fonèticament /foˌnɛ.ti.kaˈmen/ /foˌnɛ.ti.kaˈment/ /foˌnɛ.ti.kəˈment/ /fuˌnɛ.ti.kəˈmen/ adv
phonétiquement

foques /ˈfo.kes/ /ˈfo.kəs/ n fem
Phocidés
Família de mamífers marins carnívors pinnípedes amb les potes posteriors girades enrere (Phocidae).

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
dehors
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.
(pilota basca) Expressió amb què el saguer indica al davanter que li deixi lliure la pista de joc perquè té intenció de tornar la pilota o perquè veu que no serà bona.
fausse
(beisbol) Expressió amb què un dels àrbitres indica que la pilota ha caigut al terreny de fora.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
dehors en dehors de
a l'exterior

fora de banda adv
hors-jeu

fora de banda n masc
balle sortie en jeu

fora de combat adv
hors de combat

fora de joc n masc
hors-jeu
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

fora de joc diferit n masc
hors-jeu différé

fora de límits adv
en touche

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ alg ant bal cent eiv forad forada foradada foradades foradaia foradaien foradaies foradam foradant foradar foradara foradaran foradarem foradaren foradares foradareu foradaria foradarien foradaries foradariva foradariven foradarives foradarà foradaràs foradaré foradaríem foradaríeu foradarívem foradaríveu foradassen foradasses foradassin foradassis foradat foradats foradau foradava foradaven foradaves foradavi foradavo forade foradeguem foradeguessa foradeguessen foradeguesses foradegueu foradegués foradeguéssom foradeguéssou foradem foraden forades foradessa foradessen foradesses foradessi foradessin foradessis foradeu foradi foradin foradis forado forados forads foradà foradàiem foradàieu foradàrem foradàreu foradàs foradàssem foradàsseu foradàssim foradàssiu foradàvem foradàvets foradàveu foradàvom foradés foradéssem foradésseu foradéssim foradéssiu foradí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
trouer

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
étranger

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
trou
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
trou espace libre
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat en un n masc
as

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
true noir

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
gibet
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forcadella /foɾ.kaˈðe.ʎa/ /foɾ.kəˈðe.ʎə/ /fur.kəˈðe.ʎə/ n fem
barbier

forcadella falsa n fem
barbier-perroquet

forces aèries n fem
armée de l'air

forcívolament /forˌsi.βo.ɫaˈmen/ /foɾˌsi.vo.ɫaˈment/ /foɾˌsi.vo.ɫəˈment/ /foɾˌsi.βo.ɫaˈmen/ /furˌsi.vu.ɫəˈmen/ /furˌsi.βu.ɫəˈmen/ adv
fortement

forense /foˈɾen.se/ /fuˈɾɛn.sə/ adj
médicolégal

forest /foˈɾest/ /fuˈɾest/ n fem
forêt
(literari) Boscúria, selva.

forfet /foɾˈfet/ /furˈfɛt/ n masc
forfait

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
forge

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
forme

formació /foɾ.ma.siˈo/ /foɾ.mə.siˈo/ /fur.mə.siˈo/ n fem
formation

formació a l'organització n fem
formation en entreprise

formació andorrana n fem
formation andorrane

formació contínua n fem
éducation continue

formació de recepció n fem
formation de réception

formació de servei n fem
formation au service

formació del professorat n fem
formation des enseignants

formació en W n fem
formation en W

formació inicial n fem
formation initiale

formació ocupacional n fem
initiation au travail

formació permanent n fem
éducation permanente

formació permanent d'adults n fem
formation permanente des adultes

formació professional n fem
enseignement professionnel

formació professional de grau mitjà n fem
formation professionnelle de degré moyen

formació professional de grau superior n fem
formation professionnelle de degré supérieur

formador /for.maˈðo/ /foɾ.maˈðoɾ/ /foɾ.məˈðo/ /fur.məˈðo/ n masc
formateur

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formel

formalment /forˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈment/ /furˌmaɫˈmen/ adv
formellement

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) form forma formada formades formam formant formar formara formaran formarem formaren formares formareu formaria formarien formaries formarà formaràs formaré formaríem formaríeu formassen formasses formassin formassis format formats formau formava formaven formaves forme formem formen formes formessen formesses formessin formessis formeu formi formin formis formo formà formàrem formàreu formàs formàssem formàsseu formàssim formàssiu formàvem formàveu formés forméssem formésseu forméssim forméssiu formí occ sept val v
former
Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
format

formatació /foɾ.ma.ta.siˈo/ /foɾ.mə.tə.siˈo/ /fur.mə.tə.siˈo/ n masc
formatage

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) format formata formatada formatades formatam formatant formatar formatara formataran formatarem formataren formatares formatareu formataria formatarien formataries formatarà formataràs formataré formataríem formataríeu formatassen formatasses formatassin formatassis formatat formatats formatau formatava formataven formataves formate formatem formaten formates formatessen formatesses formatessin formatessis formateu formati formatin formatis formato formatà formatàrem formatàreu formatàs formatàssem formatàsseu formatàssim formatàssiu formatàvem formatàveu formatés formatéssem formatésseu formatéssim formatéssiu formatí occ sept val v
formater

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
fromage

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
formidable

formidablement /for.miˌðab.bɫeˈmen/ /foɾ.miˌða.bɫeˈment/ /foɾ.miˌða.βɫeˈmen/ /foɾ.miˌðab.bɫəˈment/ /fur.miˌða.βɫəˈmen/ /fur.miˌðab.bɫəˈmen/ adv
formidablement

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
fourmi

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
béton formication
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

forn n masc
four boulangerie
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forn de microones n masc
four à micro-ondes

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
boulanger

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
fornication

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fornic fornica fornicada fornicades fornicam fornicant fornicar fornicara fornicaran fornicarem fornicaren fornicares fornicareu fornicaria fornicarien fornicaries fornicarà fornicaràs fornicaré fornicaríem fornicaríeu fornicassen fornicasses fornicassin fornicassis fornicat fornicats fornicau fornicava fornicaven fornicaves fornico fornicà fornicàrem fornicàreu fornicàs fornicàssem fornicàsseu fornicàssim fornicàssiu fornicàvem fornicàveu fornique forniquem forniquen forniques forniquessen forniquesses forniquessin forniquessis forniqueu forniqui forniquin forniquis forniqués forniquéssem forniquésseu forniquéssim forniquéssiu forniquí occ sept val v
forniquer

fornir /forˈni/ /foɾˈni/ /foɾˈniɾ/ /furˈni/ bal forneix forneixen forneixes forneixi forneixin forneixis forneixo fornesc fornesqui fornesquin fornesquis fornia fornida fornides fornien fornies forniguem fornigueu fornim fornint fornir fornira forniran fornirem forniren fornires fornireu forniria fornirien forniries fornirà forniràs forniré forniríem forniríeu fornisc fornisca fornisquen fornisques fornissen fornisses fornissin fornissis fornit fornits forniu fornix fornixen fornixes fornixo forní forníem forníeu fornírem forníreu fornís forníssem fornísseu forníssim forníssiu n-occ occ sept val v
fournir

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
fourchette
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
verrou

fort adj masc
fort
Dotat de fortalesa, robust.
De gran importància o intensitat.

fort adv
fort
Amb força.

forta maror n fem
mer agitée

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
force
Qualitat d'ésser fort en sentit espiritual o moral.
forteresse
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortament /ˌfɔr.taˈmen/ /ˌfɔr.təˈmen/ /ˌfɔɾ.taˈmen/ /ˌfɔɾ.taˈment/ /ˌfɔɾ.təˈment/ adv
fortement

forte /ˈfɔɾ.te/ adv
forte

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
fortification
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortissimo /forˈti.si.mo/ adv
fortissimo

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ n fem
force

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
chance
Sort, particularment quan és bona.
fortune
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

fortunal /foɾ.tuˈnaɫ/ /fur.tuˈnaɫ/ adj
favorable
(antic) favorable

fortuït /foɾ.tuˈit/ /fur.tuˈit/ fortuïta adj masc
fortuit

fortuïtament /for.tuˌi.taˈmen/ /foɾ.tuˌi.taˈmen/ /foɾ.tuˌi.taˈment/ /foɾ.tuˌi.təˈment/ /fur.tuˌi.təˈmen/ adv
fortuitement

forà /foˈɾa/ /fuˈɾa/ adj masc
étranger

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
force

força magnetomotriu n fem
force magnétomotrice

forçadament /forˌsa.ðaˈmen/ /foɾˌsa.ðaˈmen/ /foɾˌsa.ðaˈment/ /foɾˌsa.ðəˈment/ /furˌsa.ðəˈmen/ adv
forcément

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ alg ant bal cent eiv force forceguem forceguessa forceguessen forceguesses forcegueu forcegués forceguéssom forceguéssou forcem forcen forces forcessa forcessen forcesses forcessi forcessin forcessis forceu forci forcin forcis forcés forcéssem forcésseu forcéssim forcéssiu forcí forç força forçada forçades forçaia forçaien forçaies forçam forçant forçar forçara forçaran forçarem forçaren forçares forçareu forçaria forçarien forçaries forçariva forçariven forçarives forçarà forçaràs forçaré forçaríem forçaríeu forçarívem forçaríveu forçassen forçasses forçassin forçassis forçat forçats forçau forçava forçaven forçaves forçavi forçavo forço forços forçà forçàiem forçàieu forçàrem forçàreu forçàs forçàssem forçàsseu forçàssim forçàssiu forçàvem forçàvets forçàveu forçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
forcer

forçar una eliminació v
forcer un retrait

forçar una falta personal v
provoquer une faute

forçut /foɾˈsut/ /furˈsut/ adj masc
fort

fosc adj masc
sombre obscur
Sense llum.

foscament /ˌfos.kaˈmen/ /ˌfos.kaˈment/ /ˌfos.kəˈmen/ /ˌfos.kəˈment/ adv
sombrement

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
obscurité

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
fosse

fossa nasal n fem
cavité nasale

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
fosse

fosser /foˈse/ /foˈseɾ/ /fuˈse/ n masc
fossoyeur

fossilització /fo.si.ɫi.d͡za.siˈo/ /fo.si.ɫi.d͡zə.siˈo/ /fo.si.ɫi.za.siˈo/ /fu.si.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
fossilisation

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
foutaise broutille
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotimer /fo.tiˈme/ /fo.tiˈmeɾ/ /fu.tiˈme/ n masc
flopée

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
foulque
Ocell de la família dels ràl·lids, de plomatge negre i bec blanc amb una placa còrnia blanca al front (Fulica atra).
mare
Sot ple d’aigua o de fang.

foto /ˈfo.to/ /ˈfo.tu/ n fem
photo

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ n fem
photocopieur

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
photographie

fotograma /fo.toˈɣɾa.ma/ /fo.toˈɣɾa.mə/ /fu.tuˈɣɾa.mə/ n masc
photogramme

fotogrames per segon n masc
fréquence d'images

fotogràficament /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈment/ /fo.toˌɣɾa.fi.kəˈment/ /fu.tuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
photographiquement

fotogènia /fo.toˈd͡ʒɛ.ni.a/ /fo.toˈʒɛ.ni.a/ /fo.toˈʒɛ.ni.ə/ /fu.tuˈʒɛ.ni.ə/ n fem
photogénie

fotoparament /ˌfo.to.pa.ɾaˈmen/ /ˌfo.to.pa.ɾaˈment/ /ˌfo.to.pə.ɾəˈment/ /ˌfo.tu.pə.ɾəˈmen/ n masc
piégeage photographique

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
photojournalisme

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
photosynthèse

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ bal fot fota fotem foten fotent fotera foteren foteres fotes fotessen fotesses fotessin fotessis foteu foti fotia fotien foties fotin fotis foto fotran fotre fotrem fotreu fotria fotrien fotries fotrà fotràs fotré fotríem fotríeu fots fotuda fotudes fotut fotuts foté fotérem fotéreu fotés fotéssem fotésseu fotéssim fotéssiu fotí fotíem fotíeu occ sept val v
foutre baiser
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.
emmerder
(col·loquial, transitiu) Molestar, perjudicar, danyar, voler-li mal, a algú.
foutre
(col·loquial, transitiu) Tirar, llançar bruscament.
(col·loquial, usat en tercera persona) No importar una cosa o un fet, ésser indiferent, ésser igual.

fotre el camp /ˌfo.tɾe /ˌfo.tɾə v
foutre le camp

fotut /foˈtut/ /fuˈtut/ adj masc
foutu
(col·loquial) Que es troba en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Que deixa en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Anteposat al nom, hostil, menyspreatiu, desplaent.

fotòlisi /foˈtɔ.ɫi.zi/ /fuˈtɔ.ɫi.zi/ n fem
photolyse

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
photon

foursome n masc
foursome

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
fraction
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ adj
fractal
Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
fractale
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
fracture

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
échec

fracàs escolar n masc
échec scolaire

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
frégate

fragilitzar /fɾa.d͡ʒi.ɫiˈza/ /fɾa.d͡ʒi.ɫiˈzaɾ/ /fɾa.ʒi.ɫiˈd͡za/ /fɾə.ʒi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fragilitz fragilitza fragilitzada fragilitzades fragilitzam fragilitzant fragilitzar fragilitzara fragilitzaran fragilitzarem fragilitzaren fragilitzares fragilitzareu fragilitzaria fragilitzarien fragilitzaries fragilitzarà fragilitzaràs fragilitzaré fragilitzaríem fragilitzaríeu fragilitzassen fragilitzasses fragilitzassin fragilitzassis fragilitzat fragilitzats fragilitzau fragilitzava fragilitzaven fragilitzaves fragilitze fragilitzem fragilitzen fragilitzes fragilitzessen fragilitzesses fragilitzessin fragilitzessis fragilitzeu fragilitzi fragilitzin fragilitzis fragilitzo fragilitzà fragilitzàrem fragilitzàreu fragilitzàs fragilitzàssem fragilitzàsseu fragilitzàssim fragilitzàssiu fragilitzàvem fragilitzàveu fragilitzés fragilitzéssem fragilitzésseu fragilitzéssim fragilitzéssiu fragilitzí occ sept val v
fragiliser

fragmentàriament /fɾaɡ.menˌta.ɾi.aˈmen/ /fɾaɡ.menˌta.ɾi.aˈment/ /fɾəɡ.mənˌta.ɾi.əˈmen/ /fɾəɡ.mənˌta.ɾi.əˈment/ adv
fragmentairement

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
franc
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franc albir n masc
libre arbitre

francament /ˌfɾaŋ.kaˈmen/ /ˌfɾaŋ.kaˈment/ /ˌfɾaŋ.kəˈmen/ /ˌfɾaŋ.kəˈment/ adv
franchement

franci n masc
francium

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
franc-maçonnerie

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
franc-maçon

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
français
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
Français français
(gentilici) Individu natural de França.
français fraunceiz
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

francès antic n masc
ancien français

francès mitjà n masc
moyen français

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
flanelle

franja /ˈfɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
frange
Espai llarg i estret.

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
postage

franquejar /fɾaŋ.keˈd͡ʒa/ /fɾaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /fɾaŋ.keˈʒa/ /fɾəŋ.kəˈd͡ʒa/ /fɾəŋ.kəˈʒa/ alg bal eiv franquege franquegem franquegen franqueges franquegessen franquegesses franquegessin franquegessis franquegeu franquegi franquegin franquegis franquegés franquegéssem franquegésseu franquegéssim franquegéssiu franquegí franqueig franqueja franquejada franquejades franquejam franquejant franquejar franquejara franquejaran franquejarem franquejaren franquejares franquejareu franquejaria franquejarien franquejaries franquejarà franquejaràs franquejaré franquejaríem franquejaríeu franquejassen franquejasses franquejassin franquejassis franquejat franquejats franquejau franquejava franquejaven franquejaves franquejo franquejà franquejàrem franquejàreu franquejàs franquejàssem franquejàsseu franquejàssim franquejàssiu franquejàvem franquejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
affranchir
Pagar el cost de l'enviament d'una carta o un paquet.
Alliberar del pagament de taxes.
Anar més enllà d'un obstacle.
Tractar algú amb franquesa.

franquesa /fɾaŋˈke.za/ /fɾəŋˈkə.zə/ /fɾəŋˈkɛ.zə/ n fem
franchise

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ n masc
franquisme

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
frère
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
macareux
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
phrase
Unió de subjecte i predicat, oració.

frase feta /ˌfɾa.ze n fem
phrase faite

fraseologia /fɾə.zə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
phraséoligie

fraternalment /fɾa.terˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈment/ /fɾə.tərˌnaɫˈmen/ /fɾə.təɾˌnaɫˈment/ adv
fraternellement

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ n fem
fraternité

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ alg ant bal cent eiv fraternitz fraternitza fraternitzada fraternitzades fraternitzaia fraternitzaien fraternitzaies fraternitzam fraternitzant fraternitzar fraternitzara fraternitzaran fraternitzarem fraternitzaren fraternitzares fraternitzareu fraternitzaria fraternitzarien fraternitzaries fraternitzariva fraternitzariven fraternitzarives fraternitzarà fraternitzaràs fraternitzaré fraternitzaríem fraternitzaríeu fraternitzarívem fraternitzaríveu fraternitzassen fraternitzasses fraternitzassin fraternitzassis fraternitzat fraternitzats fraternitzau fraternitzava fraternitzaven fraternitzaves fraternitzavi fraternitzavo fraternitze fraternitzeguem fraternitzeguessa fraternitzeguessen fraternitzeguesses fraternitzegueu fraternitzegués fraternitzeguéssom fraternitzeguéssou fraternitzem fraternitzen fraternitzes fraternitzessa fraternitzessen fraternitzesses fraternitzessi fraternitzessin fraternitzessis fraternitzeu fraternitzi fraternitzin fraternitzis fraternitzo fraternitzos fraternitzs fraternitzà fraternitzàiem fraternitzàieu fraternitzàrem fraternitzàreu fraternitzàs fraternitzàssem fraternitzàsseu fraternitzàssim fraternitzàssiu fraternitzàvem fraternitzàvets fraternitzàveu fraternitzàvom fraternitzés fraternitzéssem fraternitzésseu fraternitzéssim fraternitzéssiu fraternitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fraterniser

frau /ˈfɾaw/ n masc
fraude

fraudulentament /fɾaw.ðuˌɫen.taˈmen/ /fɾaw.ðuˌɫen.taˈment/ /fɾəw.ðuˌɫen.təˈmen/ /fɾəw.ðuˌɫen.təˈment/ adv
frauduleusement

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
frein

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
froid
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
froid froideur
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredament /ˌfɾe.ðaˈmen/ /ˌfɾe.ðaˈment/ /ˌfɾə.ðəˈment/ /ˌfɾɛ.ðəˈmen/ adv
froidement

fredolic /fɾe.ðoˈɫik/ /fɾə.ðoˈɫik/ /fɾə.ðuˈɫik/ adj masc
frileux
Que té fred quan els altres no en tenen.

fredor /fɾeˈðo/ /fɾeˈðoɾ/ /fɾəˈðo/ n fem
froideur

fregador /fɾe.ɣaˈðo/ /fɾe.ɣaˈðoɾ/ /fɾə.ɣəˈðo/ n masc
plonge
Espai d’una cuina d’un restaurant on es freguen els estris.

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
frire

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
frit
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

freixura /fɾejˈʃu.ɾa/ /fɾeˈʃu.ɾa/ /fɾəˈʃu.ɾə/ n fem
fressure

frenada /fɾeˈna.ða/ /fɾəˈna.ðə/ n fem
freinage

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ alg ant bal cent eiv fren frena frenada frenades frenaia frenaien frenaies frenam frenant frenar frenara frenaran frenarem frenaren frenares frenareu frenaria frenarien frenaries frenariva frenariven frenarives frenarà frenaràs frenaré frenaríem frenaríeu frenarívem frenaríveu frenassen frenasses frenassin frenassis frenat frenats frenau frenava frenaven frenaves frenavi frenavo frene freneguem freneguessa freneguessen freneguesses frenegueu frenegués freneguéssom freneguéssou frenem frenen frenes frenessa frenessen frenesses frenessi frenessin frenessis freneu freni frenin frenis freno frenos frens frenà frenàiem frenàieu frenàrem frenàreu frenàs frenàssem frenàsseu frenàssim frenàssiu frenàvem frenàvets frenàveu frenàvom frenés frenéssem frenésseu frenéssim frenéssiu frení n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
freiner

frenèticament /fɾeˌnɛ.ti.kaˈmen/ /fɾeˌnɛ.ti.kaˈment/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈmen/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈment/ adv
frénétiquement

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
fréquent

freqüentar /fɾe.kwenˈta/ /fɾe.kwenˈtaɾ/ /fɾə.kwənˈta/ alg ant bal cent eiv freqüent freqüenta freqüentada freqüentades freqüentaia freqüentaien freqüentaies freqüentam freqüentant freqüentar freqüentara freqüentaran freqüentarem freqüentaren freqüentares freqüentareu freqüentaria freqüentarien freqüentaries freqüentariva freqüentariven freqüentarives freqüentarà freqüentaràs freqüentaré freqüentaríem freqüentaríeu freqüentarívem freqüentaríveu freqüentassen freqüentasses freqüentassin freqüentassis freqüentat freqüentats freqüentau freqüentava freqüentaven freqüentaves freqüentavi freqüentavo freqüente freqüenteguem freqüenteguessa freqüenteguessen freqüenteguesses freqüentegueu freqüentegués freqüenteguéssom freqüenteguéssou freqüentem freqüenten freqüentes freqüentessa freqüentessen freqüentesses freqüentessi freqüentessin freqüentessis freqüenteu freqüenti freqüentin freqüentis freqüento freqüentos freqüents freqüentà freqüentàiem freqüentàieu freqüentàrem freqüentàreu freqüentàs freqüentàssem freqüentàsseu freqüentàssim freqüentàssiu freqüentàvem freqüentàvets freqüentàveu freqüentàvom freqüentés freqüentéssem freqüentésseu freqüentéssim freqüentéssiu freqüentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fréquenter

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
fréquemment

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
fréquence

fresa /ˈfɾe.za/ /ˈfɾə.zə/ /ˈfɾɛ.zə/ n fem
frai

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
frais
Acabat de fer.

frescament /ˌfɾes.kaˈmen/ /ˌfɾes.kaˈment/ /ˌfɾəs.kəˈment/ /ˌfɾɛs.kəˈmen/ adv
fraîchement

fressa /ˈfɾe.sa/ /ˈfɾɛ.sə/ n fem
bruit

fressosament /fɾeˌso.zaˈmen/ /fɾeˌso.zaˈment/ /fɾəˌso.zəˈmen/ /fɾəˌso.zəˈment/ adv
bruyamment

fretura /fɾeˈtu.ɾa/ /fɾəˈtu.ɾə/ n fem
manque
Mancança, escassetat, deficiència, carestia o falta d'allò necessari; necessitat.

fricatiu /fɾi.kaˈtiw/ /fɾi.kəˈtiw/ adj masc
fricatif

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ adj masc
frigorifique
Que manté una temperatura baixa.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
réfrigérateur
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

frimari /fɾiˈma.ɾi/ n masc
frimaire

fris n masc
frise

frisosament /fɾiˌzo.zaˈmen/ /fɾiˌzo.zaˈment/ /fɾiˌzo.zəˈmen/ /fɾiˌzo.zəˈment/ adv
avidement

frisó /fɾiˈzo/ n masc
frison
Persona que habita o és originària de Frísia.
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frisó occidental n masc
frison occidental

frivolitzar /fɾi.vo.ɫiˈd͡za/ /fɾi.vo.ɫiˈzaɾ/ /fɾi.vu.ɫiˈd͡za/ /fɾi.βo.ɫiˈd͡za/ /fɾi.βo.ɫiˈza/ /fɾi.βu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) frivolitz frivolitza frivolitzada frivolitzades frivolitzam frivolitzant frivolitzar frivolitzara frivolitzaran frivolitzarem frivolitzaren frivolitzares frivolitzareu frivolitzaria frivolitzarien frivolitzaries frivolitzarà frivolitzaràs frivolitzaré frivolitzaríem frivolitzaríeu frivolitzassen frivolitzasses frivolitzassin frivolitzassis frivolitzat frivolitzats frivolitzau frivolitzava frivolitzaven frivolitzaves frivolitze frivolitzem frivolitzen frivolitzes frivolitzessen frivolitzesses frivolitzessin frivolitzessis frivolitzeu frivolitzi frivolitzin frivolitzis frivolitzo frivolitzà frivolitzàrem frivolitzàreu frivolitzàs frivolitzàssem frivolitzàsseu frivolitzàssim frivolitzàssiu frivolitzàvem frivolitzàveu frivolitzés frivolitzéssem frivolitzésseu frivolitzéssim frivolitzéssiu frivolitzí occ sept val v
frivoliser
(transitiu) Tractar amb frivolitat.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
front
Part de la cara per sobre dels ulls
Bàndol de combat

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ adj
frontal

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ n masc
os frontal

frontennis n masc
frontennis

frontennis preolímpic n masc
frontennis pré-olympique

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
frontière
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

fronterer /fɾon.teˈɾe/ /fɾon.teˈɾeɾ/ /fɾon.təˈɾe/ /fɾun.təˈɾe/ adj masc
frontalier
Que té fronteres amb un altre territori.

frontis /ˈfɾon.tis/ n masc
face
Frontispici d'un edifici.
frontis
Part davantera d'un moble de fusta, d'un altar, d'un armari, etc.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ n masc
frontispice
Façana principal i destacada d’un edifici
Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
charnière gond

frontó /fɾonˈto/ /fɾunˈto/ n masc
fronton mur à gauche
(pilota) Pista de joc de pilota constituïda per la canxa, amb el frontis, la paret de l'esquerra i la paret de rebot als límits, i per la contracanxa, generalment també amb una zona d'espectadors.

frontó curt n masc
fronton court

frontó curt de 30 m n masc
fronton court pelote de gomme

frontó curt de 36 m n masc
fronton court pelote de cuir

frontó llarg n masc
fronton long

frontó obert n masc
fronton ouvert

frontó tancat n masc
fronton clos

fru-fru /ˌfɾuˈfɾu/ n masc
frou-frou

fructíferament /fɾukˌti.fe.ɾaˈmen/ /fɾukˌti.fe.ɾaˈment/ /fɾukˌti.fə.ɾəˈmen/ /fɾukˌti.fə.ɾəˈment/ adv
fructueusement

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
frugal

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
frugalité

frugalment /fɾuˌɣaɫˈmen/ /fɾuˌɣaɫˈment/ adv
frugalement

fruir /fɾuˈi/ /fɾuˈiɾ/ alg bal eiv frueix frueixen frueixes frueixi frueixin frueixis frueixo frueixs fruesc fruesca fruesquen fruesques fruesqui fruesquin fruesquis fruint fruir fruiran fruirem fruireu fruiria fruirien fruiries fruirà fruiràs fruiré fruiríem fruiríeu fruí fruíem fruíeu fruírem fruíreu fruís fruíssem fruísseu fruíssim fruíssiu fruïa fruïda fruïdes fruïen fruïes fruïguem fruïgueu fruïm fruïra fruïren fruïres fruïsc fruïsca fruïsquen fruïsques fruïssen fruïsses fruïssin fruïssis fruït fruïts fruïu fruïx fruïxen fruïxes fruïxo mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
jouir

fruit n masc
fruit
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
fruit
Fruit mengívol.

fruites del bosc n fem
fruits des bois

frunzir /fɾunˈzi/ /fɾunˈziɾ/ bal frunzeix frunzeixen frunzeixes frunzeixi frunzeixin frunzeixis frunzeixo frunzesc frunzesqui frunzesquin frunzesquis frunzia frunzida frunzides frunzien frunzies frunziguem frunzigueu frunzim frunzint frunzir frunzira frunziran frunzirem frunziren frunzires frunzireu frunziria frunzirien frunziries frunzirà frunziràs frunziré frunziríem frunziríeu frunzisc frunzisca frunzisquen frunzisques frunzissen frunzisses frunzissin frunzissis frunzit frunzits frunziu frunzix frunzixen frunzixes frunzixo frunzí frunzíem frunzíeu frunzírem frunzíreu frunzís frunzíssem frunzísseu frunzíssim frunzíssiu n-occ occ sept val v
froncer

frustració n fem
frustration

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
fragile délicat

fràgilment /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌfɾa.ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.ʒiɫˈment/ adv
fragilement

frígid /ˈfɾi.d͡ʒit/ /ˈfɾi.ʒit/ adj masc
frigide
Molt fred.
(medicina) Sense resposta a l’estímul sexual, especialment una dona.

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
frivole

frívolament /ˌfɾi.vo.ɫaˈment/ /ˌfɾi.vo.ɫəˈment/ /ˌfɾi.vu.ɫəˈmen/ /ˌfɾi.βo.ɫaˈmen/ /ˌfɾi.βu.ɫəˈmen/ adv
frivolement

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
fouet
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.
Instrument idiòfon de percussió format per dos llistons de fusta units mitjançant una frontissa, en el qual el so és generat fent xocar els llistons.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
fugue
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
fugace

fugaçment /fuˌɣazˈmen/ /fuˌɣazˈment/ adv
fugacement

fugida /fuˈd͡ʒi.ða/ /fuˈʒi.ða/ /fuˈʒi.ðə/ n fem
fuite

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ alg bal fugen fuges fugi fugia fugida fugides fugien fugies fugiguem fugigueu fugim fugin fugint fugir fugira fugiran fugirem fugiren fugires fugireu fugiria fugirien fugiries fugirà fugiràs fugiré fugiríem fugiríeu fugis fugissen fugisses fugissin fugissis fugit fugits fugiu fugí fugíem fugíeu fugírem fugíreu fugís fugíssem fugísseu fugíssim fugíssiu fuig fuit fuita fuites fuits fuja fujo occ sept val v
fuir
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
Transcórrer ràpidament.
s'échapper fuir
Escapar-se.

fugisserament /fu.d͡ʒiˌse.ɾaˈmen/ /fu.d͡ʒiˌse.ɾaˈment/ /fu.ʒiˌse.ɾaˈmen/ /fu.ʒiˌse.ɾəˈmen/ /fu.ʒiˌse.ɾəˈment/ adv
fugacement

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
fugitif
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
fugitif
Persona que fuig.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
fuite

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
pivot

fulgurar /fuɫ.ɣuˈɾa/ /fuɫ.ɣuˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv fulgur fulgura fulgurada fulgurades fulguraia fulguraien fulguraies fulguram fulgurant fulgurar fulgurara fulguraran fulgurarem fulguraren fulgurares fulgurareu fulguraria fulgurarien fulguraries fulgurariva fulgurariven fulgurarives fulgurarà fulguraràs fulguraré fulguraríem fulguraríeu fulgurarívem fulguraríveu fulgurassen fulgurasses fulgurassin fulgurassis fulgurat fulgurats fulgurau fulgurava fulguraven fulguraves fulguravi fulguravo fulgure fulgureguem fulgureguessa fulgureguessen fulgureguesses fulguregueu fulguregués fulgureguéssom fulgureguéssou fulgurem fulguren fulgures fulguressa fulguressen fulguresses fulguressi fulguressin fulguressis fulgureu fulguri fulgurin fulguris fulguro fulguros fulgurs fulgurà fulguràiem fulguràieu fulguràrem fulguràreu fulguràs fulguràssem fulguràsseu fulguràssim fulguràssiu fulguràvem fulguràvets fulguràveu fulguràvom fulgurés fulguréssem fulgurésseu fulguréssim fulguréssiu fulgurí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fulgurer

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
feuille

full d'anotació n masc
rapport de marquage

full d'arbitratge n masc
feuille d'arbitrage

full de rotació n masc
feuille de match

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
feuille
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
lame
Part tallant d'un objecte.
(patinatge sobre gel, hoquei sobre gel) Làmina metàl·lica d'un patí de gel fixada perpendicularment al llarg de la sola, que posa en contacte el patinador amb el glaç.
palette
(tennis de taula) Làmina prima de fusta que forma la part ampla d'una pala.

fullar /fuˈja/ /fuˈʎa/ /fuˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) full fulla fullada fullades fullam fullant fullar fullara fullaran fullarem fullaren fullares fullareu fullaria fullarien fullaries fullarà fullaràs fullaré fullaríem fullaríeu fullassen fullasses fullassin fullassis fullat fullats fullau fullava fullaven fullaves fulle fullem fullen fulles fullessen fullesses fullessin fullessis fulleu fulli fullin fullis fullo fullà fullàrem fullàreu fullàs fullàssem fullàsseu fullàssim fullàssiu fullàvem fullàveu fullés fulléssem fullésseu fulléssim fulléssiu fullí occ sept val v
feuiller

fullaraca /fu.ʎaˈɾa.ka/ /fu.ʎəˈɾa.kə/ n fem
feuilles mortes

fullat /fuˈjat/ /fuˈʎat/ adj masc
feuillu
Que ha tret fulla.
feuilleté
Fet de fulls.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
feuillage
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullejar /fu.jəˈʒa/ /fu.ʎeˈd͡ʒa/ /fu.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /fu.ʎeˈʒa/ /fu.ʎəˈd͡ʒa/ /fu.ʎəˈʒa/ alg bal eiv fullege fullegem fullegen fulleges fullegessen fullegesses fullegessin fullegessis fullegeu fullegi fullegin fullegis fullegés fullegéssem fullegésseu fullegéssim fullegéssiu fullegí fulleig fulleja fullejada fullejades fullejam fullejant fullejar fullejara fullejaran fullejarem fullejaren fullejares fullejareu fullejaria fullejarien fullejaries fullejarà fullejaràs fullejaré fullejaríem fullejaríeu fullejassen fullejasses fullejassin fullejassis fullejat fullejats fullejau fullejava fullejaven fullejaves fullejo fullejà fullejàrem fullejàreu fullejàs fullejàssem fullejàsseu fullejàssim fullejàssiu fullejàvem fullejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
feuilleter

fullet /fuˈʎet/ /fuˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
brochure

fulletó /fu.ʎeˈto/ /fu.ʎəˈto/ n masc
feuilleton
Obra literària de contingut novel·lesc o melodramàtic, que es publica per capítols.
Telenovel·la molt llarga.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
placage

fum n masc
fumée
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
fumeur
Persona que fuma.

fumall /fuˈmaj/ /fuˈmaʎ/ n masc
fumeron

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fum fuma fumada fumades fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fume fumem fumen fumes fumessen fumesses fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumà fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàveu fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí occ sept val v
fumer

fumat /fuˈmat/ adj masc
fumé
Sotmès al fumatge.
enfumé
De color gris fosc semblant al del fum.

fumble Interjection
fumble

fumet /fuˈmɛt/ n masc
bouillon
L'aigua amb la qual s'ha bullit peix.
bouffée
Fum no gaire espès.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
fonctionnel

funcionament /fun.si.o.naˈmen/ /fun.si.o.naˈment/ /fun.si.o.nəˈment/ /fun.si.u.nəˈmen/ n masc
fonctionnement

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) funcion funciona funcionada funcionades funcionam funcionant funcionar funcionara funcionaran funcionarem funcionaren funcionares funcionareu funcionaria funcionarien funcionaries funcionarà funcionaràs funcionaré funcionaríem funcionaríeu funcionassen funcionasses funcionassin funcionassis funcionat funcionats funcionau funcionava funcionaven funcionaves funcione funcionem funcionen funciones funcionessen funcionesses funcionessin funcionessis funcioneu funcioni funcionin funcionis funciono funcionà funcionàrem funcionàreu funcionàs funcionàssem funcionàsseu funcionàssim funcionàssiu funcionàvem funcionàveu funcionés funcionéssem funcionésseu funcionéssim funcionéssiu funcioní occ sept val v
fonctionner

funcionari /fun.si.oˈna.ɾi/ /fun.si.uˈna.ɾi/ n masc
fonctionnaire

funció n fem
fonction

funda /ˈfun.da/ /ˈfun.də/ n fem
gaine

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
fondation
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundació educativa n fem
fondation éducative

fundador /fun.daˈðo/ /fun.daˈðoɾ/ /fun.dəˈðo/ n masc
fondateur

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fund funda fundada fundades fundam fundant fundar fundara fundaran fundarem fundaren fundares fundareu fundaria fundarien fundaries fundarà fundaràs fundaré fundaríem fundaríeu fundassen fundasses fundassin fundassis fundat fundats fundau fundava fundaven fundaves funde fundem funden fundes fundessen fundesses fundessin fundessis fundeu fundi fundin fundis fundo fundà fundàrem fundàreu fundàs fundàssem fundàsseu fundàssim fundàssiu fundàvem fundàveu fundés fundéssem fundésseu fundéssim fundéssiu fundí occ sept val v
fonder
Establir, erigir, instituir.
Recolzar amb raons o motius.

funestament /fuˌnes.taˈmen/ /fuˌnes.taˈment/ /fuˌnes.təˈmen/ /fuˌnes.təˈment/ adv
funestement

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ n masc
funambule

fur /ˈfur/ n masc
for
Dret de competència jurisdiccional, bé territorial o bé especial per raó de càrrec, estament o matèria litigant.
privilège
(històric) Dret local vigent en un territori, bé consuetudinari o bé per concessió sobirana.

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
furet
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).
(figuradament) Persona que es fica a tot arreu per a esbrinar coses d’altri.
motelle commune
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus vulgaris)

fura de fons n fem
motelle

furar /fuˈɾa/ /fuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) fur fura furada furades furam furant furar furaran furarem furaren furares furareu furaria furarien furaries furarà furaràs furaré furaríem furaríeu furassen furasses furassin furassis furat furats furau furava furaven furaves fure furem furen fures furessen furesses furessin furessis fureu furi furin furis furo furà furàrem furàreu furàs furàssem furàsseu furàssim furàssiu furàvem furàveu furés furéssem furésseu furéssim furéssiu furí occ sept v
fureter

furga /ˈfur.ɡə/ /ˈfuɾ.ɣa/ n fem
fourgon

furgall /furˈɡaʎ/ /furˈɣaj/ /fuɾˈɣaʎ/ n masc
boutis

furgar /furˈɡa/ /furˈɣa/ /fuɾˈɣa/ /fuɾˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) furg furga furgada furgades furgam furgant furgar furgara furgaran furgarem furgaren furgares furgareu furgaria furgarien furgaries furgarà furgaràs furgaré furgaríem furgaríeu furgassen furgasses furgassin furgassis furgat furgats furgau furgava furgaven furgaves furgo furgue furguem furguen furgues furguessen furguesses furguessin furguessis furgueu furgui furguin furguis furgués furguéssem furguésseu furguéssim furguéssiu furguí furgà furgàrem furgàreu furgàs furgàssem furgàsseu furgàssim furgàssiu furgàvem furgàveu occ sept val v
vermiller
Remoure la terra amb el morro com fa el porc i altres animals.
tripoter
Remenar les coses de l’interior.
fouiner
Indagar ficant-se insistentment en un assumpte.

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
fourgonnette
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furgó /furˈɡo/ n masc
fourgon
Vehicle llarg, més petit que un camió, destinat normalment al transport de mercaderies o equipatges.
En un tren, vagó on es transporten els equipatges dels passatgers.

furientment /fu.ɾiˌemˈmen/ /fu.ɾiˌemˈment/ adv
fougueusement

furiosament /fu.ɾiˌo.zaˈmen/ /fu.ɾiˌo.zaˈment/ /fu.ɾiˌo.zəˈmen/ /fu.ɾiˌo.zəˈment/ adv
furieusement

furt /ˈfurt/ n masc
larcin

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) furt furta furtada furtades furtam furtant furtar furtara furtaran furtarem furtaren furtares furtareu furtaria furtarien furtaries furtarà furtaràs furtaré furtaríem furtaríeu furtassen furtasses furtassin furtassis furtat furtats furtau furtava furtaven furtaves furte furtem furten furtes furtessen furtesses furtessin furtessis furteu furti furtin furtis furto furtà furtàrem furtàreu furtàs furtàssem furtàsseu furtàssim furtàssiu furtàvem furtàveu furtés furtéssem furtésseu furtéssim furtéssiu furtí occ sept val v
dérober

furtivament /furˌti.vəˈmen/ /furˌti.βaˈmen/ /furˌti.βəˈmen/ /fuɾˌti.vaˈment/ /fuɾˌti.vəˈment/ /fuɾˌti.βaˈmen/ adv
furtivement

fus /ˈfus/ n masc
fuseau
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
fuseau horaire
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusa /ˈfu.za/ /ˈfu.zə/ n fem
triple croche

fuselatge /fu.zeˈɫa.d͡ʒe/ /fu.zəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
fuselage

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
fusil

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
fusible

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fusion

fust /ˈfust/ n masc
fût
Part d'una columna entre el capitell i la base.

fusta /ˈfus.ta/ n fem
bois
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.
fuste
Tipus de vaixell.

fustejar /fus.teˈd͡ʒa/ /fus.teˈd͡ʒaɾ/ /fus.teˈʒa/ /fus.təˈd͡ʒa/ /fus.təˈʒa/ alg bal eiv fustege fustegem fustegen fusteges fustegessen fustegesses fustegessin fustegessis fustegeu fustegi fustegin fustegis fustegés fustegéssem fustegésseu fustegéssim fustegéssiu fustegí fusteig fusteja fustejada fustejades fustejam fustejant fustejar fustejara fustejaran fustejarem fustejaren fustejares fustejareu fustejaria fustejarien fustejaries fustejarà fustejaràs fustejaré fustejaríem fustejaríeu fustejassen fustejasses fustejassin fustejassis fustejat fustejats fustejau fustejava fustejaven fustejaves fustejo fustejà fustejàrem fustejàreu fustejàs fustejàssem fustejàsseu fustejàssim fustejàssiu fustejàvem fustejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
charpenter

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
charpentier
(professions) Persona que treballa amb fusta.

fustet /fusˈtet/ /fusˈtət/ /fusˈtɛt/ n masc
fustet

fustigar /fus.tiˈɣa/ /fus.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fustig fustiga fustigada fustigades fustigam fustigant fustigar fustigara fustigaran fustigarem fustigaren fustigares fustigareu fustigaria fustigarien fustigaries fustigarà fustigaràs fustigaré fustigaríem fustigaríeu fustigassen fustigasses fustigassin fustigassis fustigat fustigats fustigau fustigava fustigaven fustigaves fustigo fustigue fustiguem fustiguen fustigues fustiguessen fustiguesses fustiguessin fustiguessis fustigueu fustigui fustiguin fustiguis fustigués fustiguéssem fustiguésseu fustiguéssim fustiguéssiu fustiguí fustigà fustigàrem fustigàreu fustigàs fustigàssem fustigàsseu fustigàssim fustigàssiu fustigàvem fustigàveu occ sept val v
fustiger

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
football foot

futbol 7 n masc
football-7

futbol americà n masc
football américain

futbol flag n masc
flag football

futbolístic /fub.boˈɫis.tik/ /fub.buˈɫis.tik/ /fud.boˈɫis.tik/ adj masc
football

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
futur
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
avenir futur
Temps que ha de venir.
Temps verbal diferent del present i del passat.

futvòlei n masc
footyvolley

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
fabrique
Acció i efecte de fabricar.
fabrique usine
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
usine fabrique
Edifici sumptuós.

fàcil adj
facile
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàcilment /ˌfa.siɫˈmen/ /ˌfa.siɫˈment/ adv
facilement

fàcula /ˈfa.ku.ɫa/ /ˈfa.ku.ɫə/ n fem
facule

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
phallique

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
drogue

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
dégoût

fàtic /ˈfa.tik/ adj masc
phatique

fèmur /ˈfɛ.mur/ n masc
fémur

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
phénix

fènyer /ˈfe.ɲe/ /ˈfe.ɲeɾ/ /ˈfə.ɲə/ /ˈfɛ.ɲə/ bal fenc fenga fenguda fengudes fenguem fenguen fenguera fengueren fengueres fengues fenguessen fenguesses fenguessin fenguessis fengueu fengui fenguin fenguis fengut fenguts fengué fenguérem fenguéreu fengués fenguéssem fenguésseu fenguéssim fenguéssiu fenguí feny fenyem fenyen fenyent fenyeran fenyerem fenyeren fenyeres fenyereu fenyeria fenyerien fenyeries fenyerà fenyeràs fenyeré fenyeríem fenyeríeu fenyessin fenyessis fenyeu fenyi fenyia fenyien fenyies fenyin fenyis fenyo fenys fenyuda fenyudes fenyut fenyuts fenyé fenyérem fenyéreu fenyés fenyéssim fenyéssiu fenyí fenyíem fenyíeu fènyer sept val v
pétrir

fèrtilment /ˌfɛr.tiɫˈmen/ /ˌfɛɾ.tiɫˈmen/ /ˌfɛɾ.tiɫˈment/ adv
fertilement

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ n fem
attelle

fètid adj masc
fétide

fètidament /ˌfɛ.ti.ðaˈmen/ /ˌfɛ.ti.ðaˈment/ /ˌfɛ.ti.ðəˈmen/ /ˌfɛ.ti.ðəˈment/ adv
puamment

fíbula /ˈfi.bu.ɫa/ /ˈfi.βu.ɫə/ n fem
fibule

fídula /ˈfi.ðu.ɫa/ /ˈfi.ðu.ɫə/ n fem
vièle

fímbria /ˈfim.bɾi.a/ /ˈfim.bɾi.ə/ n fem
frange
Vora de baix d’un vestit llarg.

físic /ˈfi.zik/ adj
physique
Relatiu o pertanyent a la física.

físic /ˈfi.zik/ n masc
physicien
Persona l'ofici de la qual és la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
physique
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

físicament /ˌfi.zi.kaˈmen/ /ˌfi.zi.kaˈment/ /ˌfi.zi.kəˈmen/ /ˌfi.zi.kəˈment/ adv
physiquement

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
phobie

fòbia a l'escola n fem
phobie scolaire

fòmit /ˈfɔ.mit/ n masc
fomite

fòrint /ˈfɔ.ɾin/ /ˈfɔ.ɾint/ n masc
forint

fòrum n masc
forum

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
phosphore

fòvea /ˈfɔ.ve.a/ /ˈfɔ.ve.ə/ /ˈfɔ.βe.a/ /ˈfɔ.βe.ə/ n fem
fovéa

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
formule

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
fuchsia

fúnebrement /ˌfu.ne.bɾeˈment/ /ˌfu.ne.βɾeˈmen/ /ˌfu.nə.bɾəˈmen/ /ˌfu.nə.bɾəˈment/ /ˌfu.nə.βɾəˈmen/ adv
funèbrement

fúrcula /ˈfur.ku.ɫə/ /ˈfuɾ.ku.ɫa/ n fem
furcula

fúria /ˈfu.ɾi.a/ n fem
fureur

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
futile

fútilment /ˌfu.tiɫˈmen/ /ˌfu.tiɫˈment/ adv
futilement

gabella /ɡaˈbe.ʎa/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
gabelle
Qualsevol tribut o contribució que es paga al príncep.

gabellot /ɡa.beˈʎɔt/ /ɡə.βəˈʎɔt/ n masc
gabeleur

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
cabinet

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolinium

gafa /ˈɡa.fa/ /ˈɡa.fə/ n fem
gaffe crampon
Peça de ferro per a subjectar objectes o per a fixar-lo a un suport.

gafet /ɡaˈfet/ /ɡəˈfət/ /ɡəˈfɛt/ n masc
corchet
Peça de metall feta de fil de llautó o de ferro platejat o altra cosa semblant, que forma un ganxo amb dues anelles al peu per a clavar-lo, i que unint-se amb la gafeta serveix regularment per a cordar les obertures d'una peça de roba.
fermoir
Cadascuna de les tanques de metall que es posen als llibres.

gai /ˈɡaj/ /ˈɡej/ adj masc
gai

gaiament /ˌɡa.jaˈmen/ /ˌɡa.jaˈment/ /ˌɡa.jəˈmen/ /ˌɡa.jəˈment/ adv
gaiement

gaiata /ɡaˈja.ta/ /ɡəˈja.tə/ n fem
escroc

gaire /ˈɡaj.ɾe/ /ˈɡaj.ɾə/ gaire adj
beaucoup de
(en certes frases) molt

gaire /ˈɡaj.ɾe/ /ˈɡaj.ɾə/ adv
beaucoup
(en certes frases) molt

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
presque

gala /ˈɡa.ɫa/ /ˈɡa.ɫə/ n fem
gala
Ostentació en una festa.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ adj
galant
Obsequiós, especialment amb les dones.
Amorós, que cerca obsequis amorosos.
grand
(anteposat) Notable, gentil.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ n masc
galant
Home que festeja una dona.
premier
(teatre, cinema) Actor que representa un dels personatges principals, especialment jove i obsequiós amb les dones.

galanteria /ɡa.ɫan.teˈɾi.a/ /ɡə.ɫən.təˈɾi.ə/ n fem
galanterie

galantment /ɡaˌɫamˈmen/ /ɡaˌɫamˈment/ /ɡəˌɫamˈmen/ /ɡəˌɫamˈment/ adv
galamment

galdós /ɡaɫˈdos/ /ɡəɫˈdos/ adj masc
pénible

galejar alg bal eiv galege galegem galegen galeges galegessen galegesses galegessin galegessis galegeu galegi galegin galegis galegés galegéssem galegésseu galegéssim galegéssiu galegí galeig galeja galejada galejades galejam galejant galejar galejara galejaran galejarem galejaren galejares galejareu galejaria galejarien galejaries galejarà galejaràs galejaré galejaríem galejaríeu galejassen galejasses galejassin galejassis galejat galejats galejau galejava galejaven galejaves galejo galejà galejàrem galejàreu galejàs galejàssem galejàsseu galejàssim galejàssiu galejàvem galejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
arborer

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galère
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria n fem
galerie

galeria superior n fem
galerie supérieure

galet /ɡaˈɫet/ /ɡəˈɫət/ /ɡəˈɫɛt/ n masc
goulot
Canonet de banya, canya o altra matèria que es posa a la boca de les botes i altres eines semblants per beure per ell amb facilitat.

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
galette biscuit
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galiassa n fem
galéasse

galimaties /ɡa.ɫi.maˈti.es/ /ɡə.ɫi.məˈti.əs/ n masc
galimatias

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galion
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
coq
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).
Saint Pierre
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Zeus faber)

gall dindi n masc
dindon

gallardament /ɡaˌʎar.ðaˈmen/ /ɡaˌʎaɾ.ðaˈmen/ /ɡaˌʎaɾ.ðaˈment/ /ɡəˌjar.ðəˈmen/ /ɡəˌʎar.dəˈmen/ /ɡəˌʎaɾ.ðəˈment/ adv
gaillardement

gallec /ɡaˈʎek/ gallega adj masc
galicien
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

gallec /ɡaˈʎek/ n masc
Galicien
Natural de Galícia
galicien
(només singular) Llengua parlada a Galícia, la zona occidental d'Astúries, la comarca del Bierzo, a l'oest de Zamora i al nord de Portugal.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
seau

gallerbo /ɡaˈʎɛɾ.bo/ /ɡəˈʎɛr.bu/ /ɡəˈʎɛɾ.bo/ n masc
blennie paon

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
détente
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.
gâchette
(videojocs) Botó d'un comandament de joc, generalment analògic, que es troba a la banda del comandament més allunyada del jugador i es prem habitualment amb el dit índex o amb el dit del mig, que serveix per a activar una acció.
coquette
(peixos) Peix de la família dels caproids de cos oval, dors vermellós, ventre argentat i la boca protràctil (Capros aper).

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
poule
Au de corral.

gallina tacada n fem
torpille ocellée

gallinaire /ɡa.ʎiˈnaj.ɾe/ /ɡə.ʎiˈnaj.ɾə/ n neut
volailler

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
poulailler

gallofejar /ɡa.ʎo.feˈd͡ʒa/ /ɡa.ʎo.feˈd͡ʒaɾ/ /ɡa.ʎo.feˈʒa/ /ɡə.ʎo.fəˈd͡ʒa/ /ɡə.ʎu.fəˈʒa/ alg bal eiv gallofege gallofegem gallofegen gallofeges gallofegessen gallofegesses gallofegessin gallofegessis gallofegeu gallofegi gallofegin gallofegis gallofegés gallofegéssem gallofegésseu gallofegéssim gallofegéssiu gallofegí gallofeig gallofeja gallofejada gallofejades gallofejam gallofejant gallofejar gallofejara gallofejaran gallofejarem gallofejaren gallofejares gallofejareu gallofejaria gallofejarien gallofejaries gallofejarà gallofejaràs gallofejaré gallofejaríem gallofejaríeu gallofejassen gallofejasses gallofejassin gallofejassis gallofejat gallofejats gallofejau gallofejava gallofejaven gallofejaves gallofejo gallofejà gallofejàrem gallofejàreu gallofejàs gallofejàssem gallofejàsseu gallofejàssim gallofejàssiu gallofejàvem gallofejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
cagnarder

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
galop

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
joue

galtada /ɡaɫˈta.ða/ /ɡəɫˈta.ðə/ n fem
soufflet

galtaplè /ˌɡaɫ.taˈpɫe/ /ˌɡaɫ.təˈpɫə/ /ˌɡaɫ.təˈpɫɛ/ adj masc
joufflu

galteres /ɡaɫˈte.ɾes/ /ɡəɫˈte.ɾəs/ n fem
oreillons
(central, nord-occidental, eivissenc) Inflamació de les galtes paròtides.

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ alg ant bal cent eiv galvanitz galvanitza galvanitzada galvanitzades galvanitzaia galvanitzaien galvanitzaies galvanitzam galvanitzant galvanitzar galvanitzara galvanitzaran galvanitzarem galvanitzaren galvanitzares galvanitzareu galvanitzaria galvanitzarien galvanitzaries galvanitzariva galvanitzariven galvanitzarives galvanitzarà galvanitzaràs galvanitzaré galvanitzaríem galvanitzaríeu galvanitzarívem galvanitzaríveu galvanitzassen galvanitzasses galvanitzassin galvanitzassis galvanitzat galvanitzats galvanitzau galvanitzava galvanitzaven galvanitzaves galvanitzavi galvanitzavo galvanitze galvanitzeguem galvanitzeguessa galvanitzeguessen galvanitzeguesses galvanitzegueu galvanitzegués galvanitzeguéssom galvanitzeguéssou galvanitzem galvanitzen galvanitzes galvanitzessa galvanitzessen galvanitzesses galvanitzessi galvanitzessin galvanitzessis galvanitzeu galvanitzi galvanitzin galvanitzis galvanitzo galvanitzos galvanitzs galvanitzà galvanitzàiem galvanitzàieu galvanitzàrem galvanitzàreu galvanitzàs galvanitzàssem galvanitzàsseu galvanitzàssim galvanitzàssiu galvanitzàvem galvanitzàvets galvanitzàveu galvanitzàvom galvanitzés galvanitzéssem galvanitzésseu galvanitzéssim galvanitzéssiu galvanitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
galvaniser

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
gallium

gal·licisme /ɡa.ɫiˈsiz.me/ /ɡaɫ.ɫiˈsiz.me/ /ɡə.ɫiˈsiz.mə/ /ɡəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
gallicisme

gal·loromà /ɡa.ɫo.roˈma/ /ɡaɫ.ɫo.roˈma/ /ɡə.ɫu.ruˈma/ /ɡəɫ.ɫo.roˈma/ /ɡəɫ.ɫu.ruˈma/ adj masc
gallo-romain

gal·loromà /ɡa.ɫo.roˈma/ /ɡaɫ.ɫo.roˈma/ /ɡə.ɫu.ruˈma/ /ɡəɫ.ɫo.roˈma/ /ɡəɫ.ɫu.ruˈma/ n masc
Gallo-Romain

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
gallois
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galà /ɡaˈɫa/ /ɡəˈɫa/ adj masc
charmant

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galaxie

galó /ɡaˈɫo/ /ɡəˈɫo/ n masc
galon
Distintiu del grau militar en forma de brodat que es posa a l'espatlla o a la màniga de la jaqueta de l'uniforme.
gallon
Mesura de capacitat de líquids equivalent a 4,54 litres al RU i 3,78 litres als EUA.

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
chouette hulotte
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).
abruti
Persona rústica, aturada.

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
crevette
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambal /ɡamˈbaɫ/ /ɡəmˈbaɫ/ n masc
étrivière
Corretja a cada banda de sella que sosté els estreps.

gambejar alg bal eiv gambege gambegem gambegen gambeges gambegessen gambegesses gambegessin gambegessis gambegeu gambegi gambegin gambegis gambegés gambegéssem gambegésseu gambegéssim gambegéssiu gambegí gambeig gambeja gambejada gambejades gambejam gambejant gambejar gambejara gambejaran gambejarem gambejaren gambejares gambejareu gambejaria gambejarien gambejaries gambejarà gambejaràs gambejaré gambejaríem gambejaríeu gambejassen gambejasses gambejassin gambejassis gambejat gambejats gambejau gambejava gambejaven gambejaves gambejo gambejà gambejàrem gambejàreu gambejàs gambejàssem gambejàsseu gambejàssim gambejàssiu gambejàvem gambejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
gigoter

gamelan /ga.meˈlan/ /gə.məˈɫan/ n masc
gamelan

gammapatia /gam.ma.paˈti.a/ /gəm.mə.pəˈti.ə/ n fem
gammapathie

gana n fem
faim
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
envie
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
fainéant
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ n masc
fainéant
Persona mancada de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
transat

ganduleria /ɡan.du.ɫeˈɾi.a/ /ɡən.du.ɫəˈɾi.ə/ n fem
paresse

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
couteau
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
percée

gansament /ˌɡan.saˈmen/ /ˌɡan.saˈment/ /ˌɡan.səˈmen/ /ˌɡan.səˈment/ adv
paresseusement

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
crochet

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
croc
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
épingle
Peça de metall plegada que es fa servir per subjectar cabells.
lancer à bras roulé
(basquetbol) Llançament fet de costat arquejant el braç per sobre el cap.
crochet de gauche
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.
crochet
(pilota basca) Llançament natural en què es mou el braç estirat des de dalt cap a baix.

ganxo d'esquerra n masc
crochet de la gauche

ganàpia /ɡaˈna.pi.a/ /ɡəˈna.pi.ə/ n masc
escoquiffe
(arcaisme) Home alt i prim.

ganàpia /ɡaˈna.pi.a/ /ɡəˈna.pi.ə/ n neut
nigaud
(central) Aquell que fa criaturades malgrat haver superat l'edat dels infants.

garant /ɡaˈɾan/ /ɡaˈɾant/ /ɡəˈɾan/ /ɡəˈɾant/ n neut
garant

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ bal garanteix garanteixen garanteixes garanteixi garanteixin garanteixis garanteixo garantesc garantesqui garantesquin garantesquis garantia garantida garantides garantien garanties garantiguem garantigueu garantim garantint garantir garantira garantiran garantirem garantiren garantires garantireu garantiria garantirien garantiries garantirà garantiràs garantiré garantiríem garantiríeu garantisc garantisca garantisquen garantisques garantissen garantisses garantissin garantissis garantit garantits garantiu garantix garantixen garantixes garantixo garantí garantíem garantíeu garantírem garantíreu garantís garantíssem garantísseu garantíssim garantíssiu n-occ occ sept val v
garantir

garapinyar /ɡa.ɾa.piˈɲa/ /ɡa.ɾa.piˈɲaɾ/ /ɡə.ɾə.piˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) garapiny garapinya garapinyada garapinyades garapinyam garapinyant garapinyar garapinyara garapinyaran garapinyarem garapinyaren garapinyares garapinyareu garapinyaria garapinyarien garapinyaries garapinyarà garapinyaràs garapinyaré garapinyaríem garapinyaríeu garapinyassen garapinyasses garapinyassin garapinyassis garapinyat garapinyats garapinyau garapinyava garapinyaven garapinyaves garapinye garapinyem garapinyen garapinyes garapinyessen garapinyesses garapinyessin garapinyessis garapinyeu garapinyi garapinyin garapinyis garapinyo garapinyà garapinyàrem garapinyàreu garapinyàs garapinyàssem garapinyàsseu garapinyàssim garapinyàssiu garapinyàvem garapinyàveu garapinyés garapinyéssem garapinyésseu garapinyéssim garapinyéssiu garapinyí occ sept val v
praliner

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garage

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ n fem
gerbe

garbellar /ɡar.βeˈʎa/ /ɡaɾ.beˈʎaɾ/ /ɡaɾ.βeˈʎa/ /ɡər.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) garbell garbella garbellada garbellades garbellam garbellant garbellar garbellara garbellaran garbellarem garbellaren garbellares garbellareu garbellaria garbellarien garbellaries garbellarà garbellaràs garbellaré garbellaríem garbellaríeu garbellassen garbellasses garbellassin garbellassis garbellat garbellats garbellau garbellava garbellaven garbellaves garbelle garbellem garbellen garbelles garbellessen garbellesses garbellessin garbellessis garbelleu garbelli garbellin garbellis garbello garbellà garbellàrem garbellàreu garbellàs garbellàssem garbellàsseu garbellàssim garbellàssiu garbellàvem garbellàveu garbellés garbelléssem garbellésseu garbelléssim garbelléssiu garbellí occ val v
cribler

garbí /ɡaɾˈbi/ /ɡərˈbi/ n masc
suroît

garbó /ɡaɾˈbo/ /ɡərˈbo/ n masc
fagot

gardeny /ɡaɾˈðeɲ/ /ɡərˈdɛɲ/ n masc
grognement

gargall /ɡaɾˈɣaʎ/ /ɡərˈɡaʎ/ /ɡərˈɣaj/ /ɡəɾˈɣaʎ/ n masc
crachat

gargaritzar /ɡar.ɣa.ɾiˈd͡za/ /ɡaɾ.ɣa.ɾiˈza/ /ɡaɾ.ɣa.ɾiˈzaɾ/ /ɡər.ɡə.ɾiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv gargaritz gargaritza gargaritzada gargaritzades gargaritzaia gargaritzaien gargaritzaies gargaritzam gargaritzant gargaritzar gargaritzara gargaritzaran gargaritzarem gargaritzaren gargaritzares gargaritzareu gargaritzaria gargaritzarien gargaritzaries gargaritzariva gargaritzariven gargaritzarives gargaritzarà gargaritzaràs gargaritzaré gargaritzaríem gargaritzaríeu gargaritzarívem gargaritzaríveu gargaritzassen gargaritzasses gargaritzassin gargaritzassis gargaritzat gargaritzats gargaritzau gargaritzava gargaritzaven gargaritzaves gargaritzavi gargaritzavo gargaritze gargaritzeguem gargaritzeguessa gargaritzeguessen gargaritzeguesses gargaritzegueu gargaritzegués gargaritzeguéssom gargaritzeguéssou gargaritzem gargaritzen gargaritzes gargaritzessa gargaritzessen gargaritzesses gargaritzessi gargaritzessin gargaritzessis gargaritzeu gargaritzi gargaritzin gargaritzis gargaritzo gargaritzos gargaritzs gargaritzà gargaritzàiem gargaritzàieu gargaritzàrem gargaritzàreu gargaritzàs gargaritzàssem gargaritzàsseu gargaritzàssim gargaritzàssiu gargaritzàvem gargaritzàvets gargaritzàveu gargaritzàvom gargaritzés gargaritzéssem gargaritzésseu gargaritzéssim gargaritzéssiu gargaritzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gargariser

gargotejar /ɡar.ɣo.teˈʒa/ /ɡaɾ.ɣo.teˈd͡ʒa/ /ɡaɾ.ɣo.teˈd͡ʒaɾ/ /ɡər.ɣu.təˈʒa/ /ɡəɾ.ɣo.təˈd͡ʒa/ alg bal eiv gargotege gargotegem gargotegen gargoteges gargotegessen gargotegesses gargotegessin gargotegessis gargotegeu gargotegi gargotegin gargotegis gargotegés gargotegéssem gargotegésseu gargotegéssim gargotegéssiu gargotegí gargoteig gargoteja gargotejada gargotejades gargotejam gargotejant gargotejar gargotejara gargotejaran gargotejarem gargotejaren gargotejares gargotejareu gargotejaria gargotejarien gargotejaries gargotejarà gargotejaràs gargotejaré gargotejaríem gargotejaríeu gargotejassen gargotejasses gargotejassin gargotejassis gargotejat gargotejats gargotejau gargotejava gargotejaven gargotejaves gargotejo gargotejà gargotejàrem gargotejàreu gargotejàs gargotejàssem gargotejàsseu gargotejàssim gargotejàssiu gargotejàvem gargotejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
griffoner

garguirot /ɡaɾ.ɣiˈɾɔt/ /ɡər.ɡiˈɾɔt/ n masc
chiquenaude

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ n fem
taule
(col·loquial) presó

garlaire /ɡaɾˈɫaj.ɾe/ /ɡərˈɫaj.ɾə/ n neut
babillard

garlanda /ɡaɾˈɫan.da/ /ɡərˈɫan.də/ n fem
guirlande
Corona o diadema, generalment teixida de flors, herbes, branques o fulles, per adonar el cap.
biscuit
Panellet de pa o d'una altra pasta formada en cercle.

garlar /ɡarˈɫa/ /ɡaɾˈɫa/ /ɡaɾˈɫaɾ/ /ɡərˈɫa/ alg ant bal cent eiv garl garla garlada garlades garlaia garlaien garlaies garlam garlant garlar garlara garlaran garlarem garlaren garlares garlareu garlaria garlarien garlaries garlariva garlariven garlarives garlarà garlaràs garlaré garlaríem garlaríeu garlarívem garlaríveu garlassen garlasses garlassin garlassis garlat garlats garlau garlava garlaven garlaves garlavi garlavo garle garleguem garleguessa garleguessen garleguesses garlegueu garlegués garleguéssom garleguéssou garlem garlen garles garlessa garlessen garlesses garlessi garlessin garlessis garleu garli garlin garlis garlo garlos garls garlà garlàiem garlàieu garlàrem garlàreu garlàs garlàssem garlàsseu garlàssim garlàssiu garlàvem garlàvets garlàveu garlàvom garlés garléssem garlésseu garléssim garléssiu garlí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
babiller

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
grenache
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n fem
garnache
(històric) Vestit medieval, llarg fins als talons i amb un gran coll, que es portava sobre la gonella.

garneu /ɡaɾˈnɛw/ /ɡərˈnɛw/ n masc
grondin lyre
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trigla lyra)

garrafa /ɡaˈra.fa/ /ɡəˈra.fə/ n fem
dame-jeanne

garrapatea /ɡa.ra.paˈte.a/ /ɡə.rə.pəˈte.ə/ n fem
quintuple croche

garriga /ɡaˈri.ɣa/ /ɡəˈri.ɣə/ n fem
garrigue

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ n fem
cochonnée

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. garrina garrinada garrinades garrinant garrinar garrinara garrinaran garrinarem garrinaren garrinares garrinareu garrinaria garrinarien garrinaries garrinarà garrinaràs garrinaré garrinaríem garrinaríeu garrinassen garrinasses garrinat garrinats garrinava garrinaven garrinaves garrine garrinem garrinen garrines garrinessen garrinesses garrinessin garrinessis garrineu garrini garrinin garrinis garrino garrinà garrinàrem garrinàreu garrinàssem garrinàsseu garrinàvem garrinàveu garrinés garrinéssem garrinésseu garrinéssim garrinéssiu garriní occ sept val val (1) v
cochonner

garrofa /ɡaˈrɔ.fa/ /ɡaˈrɔ.fɔ/ /ɡəˈrɔ.fə/ n fem
caroube

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
caroubier

garrofer bord n masc
anagyre fétide
(botànica) Arbust de la família de les fabàcies (Anagyris foetida).

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
goret

garró /ɡaˈro/ /ɡəˈro/ n masc
épaule
Genoll del porc.

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
pie agace

gas n masc
gaz
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
gaze

gascó /ɡasˈko/ /ɡəsˈko/ n masc
gascon

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gazelle

gaseta /ɡaˈze.ta/ /ɡəˈzə.tə/ /ɡəˈzɛ.tə/ n fem
gazette

gaseter n masc
gazetier

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
pingre

gasoil /ˌɡaˈzɔjɫ/ n masc
gasoil

gasolina /ɡa.zoˈɫi.na/ /ɡə.zoˈɫi.nə/ /ɡə.zuˈɫi.nə/ n fem
essence
Combustible líquid, transparent o gairebé, derivat de la destil·lació del petroli. S'utilitza principalment per alimentar els motors a explosió.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
station-service

gasosa /gaˈzo.za/ /gəˈzo.zə/ n fem
eau gazeuse

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gast gasta gastada gastades gastam gastant gastar gastara gastaran gastarem gastaren gastares gastareu gastaria gastarien gastaries gastarà gastaràs gastaré gastaríem gastaríeu gastassen gastasses gastassin gastassis gastat gastats gastau gastava gastaven gastaves gaste gastem gasten gastes gastessen gastesses gastessin gastessis gasteu gasti gastin gastis gasto gastà gastàrem gastàreu gastàs gastàssem gastàsseu gastàssim gastàssiu gastàvem gastàveu gastés gastéssem gastésseu gastéssim gastéssiu gastí occ sept val v
dépenser

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
gastronomie

gastrotomia /ɡas.tɾo.toˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.toˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.tuˈmi.ə/ n fem
gastrotomie

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
gazeux
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
chat chatte
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.
cric
Eina pensada per a aixecar objectes pesats des de sota tot fent-la expandir cap a munt sense gaire esforç.
petite roussette
(peixos) caçó
(peixos) gatvaire

gat salvatge n masc
chat sauvage

gata /ˈga.tə/ n fem
chat

gatejar /ɡa.teˈd͡ʒa/ /ɡa.teˈʒa/ /ɡə.təˈd͡ʒa/ /ɡə.təˈʒa/ alg bal eiv gatege gategem gategen gateges gategessen gategesses gategessin gategessis gategeu gategi gategin gategis gategés gategéssem gategésseu gategéssim gategéssiu gategí gateig gateja gatejada gatejades gatejam gatejant gatejar gatejara gatejaran gatejarem gatejaren gatejares gatejareu gatejaria gatejarien gatejaries gatejarà gatejaràs gatejaré gatejaríem gatejaríeu gatejassen gatejasses gatejassin gatejassis gatejat gatejats gatejau gatejava gatejaven gatejaves gatejo gatejà gatejàrem gatejàreu gatejàs gatejàssem gatejàsseu gatejàssim gatejàssiu gatejàvem gatejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
marcher à quatre pattes

gatinada /ɡa.tiˈna.ða/ n fem
portée

gatinar /ɡa.tiˈna/ /ɡa.tiˈnaɾ/ /ɡə.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. gatina gatinada gatinades gatinant gatinar gatinara gatinaran gatinarem gatinaren gatinares gatinareu gatinaria gatinarien gatinaries gatinarà gatinaràs gatinaré gatinaríem gatinaríeu gatinassen gatinasses gatinat gatinats gatinava gatinaven gatinaves gatine gatinem gatinen gatines gatinessen gatinesses gatinessin gatinessis gatineu gatini gatinin gatinis gatino gatinà gatinàrem gatinàreu gatinàssem gatinàsseu gatinàvem gatinàveu gatinés gatinéssem gatinésseu gatinéssim gatinéssiu gatiní occ sept val val (1) v
chatonner

gatonera /ɡa.toˈne.ɾa/ /ɡə.toˈne.ɾə/ /ɡə.tuˈne.ɾə/ n fem
chatière

gatvaire /ˌɡabˈvaj.ɾə/ /ˌɡadˈbaj.ɾe/ /ˌɡadˈbaj.ɾə/ /ˌɡadˈvaj.ɾe/ n masc
grande roussette

gatzara /ɡaˈd͡za.ɾa/ /ɡəˈd͡za.ɾə/ n fem
bruit
Cridòria o brogit amb què una colla de gent expressa la seva alegria.

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ n masc
chaton

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ alg ant bal centr eiv gaudeix gaudeixa gaudeixen gaudeixes gaudeixi gaudeixin gaudeixis gaudeixo gaudeixs gaudesc gaudesca gaudesquen gaudesques gaudesqui gaudesquin gaudesquis gaudia gaudida gaudides gaudien gaudies gaudiguem gaudiguera gaudigueren gaudigueres gaudiguessen gaudiguesses gaudiguessin gaudiguessis gaudigueu gaudigueva gaudigueven gaudigueves gaudigué gaudiguérem gaudiguéreu gaudigués gaudiguéssem gaudiguésseu gaudiguéssim gaudiguéssiu gaudiguévem gaudiguéveu gaudim gaudint gaudir gaudira gaudiran gaudirem gaudiren gaudires gaudireu gaudiria gaudirien gaudiries gaudiriva gaudiriven gaudirives gaudirà gaudiràs gaudiré gaudiríem gaudiríeu gaudirívem gaudiríveu gaudisc gaudisca gaudisco gaudiscos gaudisquem gaudisquen gaudisques gaudisqueu gaudissa gaudissen gaudisses gaudissi gaudissin gaudissis gaudist gaudit gaudits gaudiu gaudiva gaudiven gaudives gaudix gaudixa gaudixen gaudixes gaudixi gaudixin gaudixis gaudixo gaudixos gaudí gaudíem gaudíets gaudíeu gaudírem gaudíreu gaudís gaudíscon gaudíssem gaudísseu gaudíssim gaudíssiu gaudíssom gaudíssou gaudívem gaudíveu gaudíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
profiter de

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
gerbe

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
mouette

gazià /ɡa.ziˈa/ /ɡə.ziˈa/ adj masc
gazaoui
Relatiu o pertanyent a Gaza o la Franja de Gaza, als seus habitants, la cultura o la llengua.

gazià /ɡa.ziˈa/ /ɡə.ziˈa/ n masc
gazaoui
Individu de Gaza o la Franja de Gaza.

gaèlic escocès n masc
gaélique écossais

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
gé

gebrada /d͡ʒeˈbɾa.ða/ /ʒəˈβɾa.ðə/ n fem
givrage

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
givre

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
géant
Ésser d'estatura desmesurada.

geisha /ˈɡej.ʃa/ /ˈɡej.ʃə/ n fem
geisha

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
glace
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelar /d͡ʒeˈɫa/ /d͡ʒeˈɫaɾ/ /ʒəˈɫa/ alg ant bal cent eiv gel gela gelada gelades gelaia gelaien gelaies gelam gelant gelar gelara gelaran gelarem gelaren gelares gelareu gelaria gelarien gelaries gelariva gelariven gelarives gelarà gelaràs gelaré gelaríem gelaríeu gelarívem gelaríveu gelassen gelasses gelassin gelassis gelat gelats gelau gelava gelaven gelaves gelavi gelavo gele geleguem geleguessa geleguessen geleguesses gelegueu gelegués geleguéssom geleguéssou gelem gelen geles gelessa gelessen gelesses gelessi gelessin gelessis geleu geli gelin gelis gelo gelos gels gelà gelàiem gelàieu gelàrem gelàreu gelàs gelàssem gelàsseu gelàssim gelàssiu gelàvem gelàvets gelàveu gelàvom gelés geléssem gelésseu geléssim geléssiu gelí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
geler

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
glace crème glacée
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelateria /d͡ʒe.ɫa.teˈɾi.a/ /ʒə.ɫə.təˈɾi.ə/ n fem
glacerie

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
gelée
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelisòl /d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
gelisol

gelosament /d͡ʒeˌɫo.zaˈmen/ /d͡ʒeˌɫo.zaˈment/ /ʒəˌɫo.zəˈmen/ /ʒəˌɫo.zəˈment/ adv
jalousement

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
jalousie transenne
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
jaloux

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
gémissement

gemecor n fem
pleurnicherie

gemegor /d͡ʒe.meˈɣo/ /d͡ʒe.meˈɣoɾ/ /ʒə.məˈɣo/ n fem
pleurnicherie

geminar /d͡ʒe.miˈna/ /d͡ʒe.miˈnaɾ/ /ʒə.miˈna/ alg ant bal cent eiv gemina geminada geminades geminaia geminaien geminaies geminam geminant geminar geminara geminaran geminarem geminaren geminares geminareu geminaria geminarien geminaries geminariva geminariven geminarives geminarà geminaràs geminaré geminaríem geminaríeu geminarívem geminaríveu geminassen geminasses geminassin geminassis geminat geminats geminau geminava geminaven geminaves geminavi geminavo gemine gemineguem gemineguessa gemineguessen gemineguesses geminegueu geminegués gemineguéssom gemineguéssou geminem geminen gemines geminessa geminessen geminesses geminessi geminessin geminessis gemineu gemini geminin geminis gemino geminos geminà geminàiem geminàieu geminàrem geminàreu geminàs geminàssem geminàsseu geminàssim geminàssiu geminàvem geminàvets geminàveu geminàvom geminés geminéssem geminésseu geminéssim geminéssiu geminí gemín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
géminer

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
gemme

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gène

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
gendre

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
janvier
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
génération

generador elèctric n masc
générateur électrique

generalitat /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫiˈtat/ /ʒə.nə.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
généralité

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
généralisation

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
généralement

generosament /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈment/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈmen/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈment/ adv
généreusement

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
générosité

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
généreux

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
génie
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genialment /d͡ʒe.niˌaɫˈmen/ /d͡ʒe.niˌaɫˈment/ /ʒə.niˌaɫˈmen/ /ʒə.niˌaɫˈment/ adv
génialement

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
génitif

genitor /d͡ʒe.niˈto/ /d͡ʒe.niˈtoɾ/ /ʒə.niˈto/ n masc
père

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
gencive

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
génocide

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
genou
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

genollera /d͡ʒe.noˈʎe.ɾa/ /ʒə.noˈʎe.ɾə/ /ʒə.nuˈje.ɾə/ n fem
genouillère

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
nullement
Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.
un peu
(interrogatiu, condicional) Quantitat mínima d'una suposició.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
gens

gentada /d͡ʒenˈta.ða/ n fem
foule

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ adj
gentil
Que actua amb cortesia.

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ n neut
gentil
Per als jueus, els estrangers, els pertanyents a qualsevol altra ètnia.

gentilesa /d͡ʒen.tiˈɫe.za/ /ʒən.tiˈɫə.zə/ /ʒən.tiˈɫɛ.zə/ n fem
gentillesse

gentilment /d͡ʒenˌtiɫˈmen/ /d͡ʒenˌtiɫˈment/ /ʒənˌtiɫˈmen/ /ʒənˌtiɫˈment/ adv
gentiment

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
gentrification

gentrificar /d͡ʒen.tɾi.fiˈka/ /d͡ʒen.tɾi.fiˈkaɾ/ /ʒən.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gentrific gentrifica gentrificada gentrificades gentrificam gentrificant gentrificar gentrificara gentrificaran gentrificarem gentrificaren gentrificares gentrificareu gentrificaria gentrificarien gentrificaries gentrificarà gentrificaràs gentrificaré gentrificaríem gentrificaríeu gentrificassen gentrificasses gentrificassin gentrificassis gentrificat gentrificats gentrificau gentrificava gentrificaven gentrificaves gentrifico gentrificà gentrificàrem gentrificàreu gentrificàs gentrificàssem gentrificàsseu gentrificàssim gentrificàssiu gentrificàvem gentrificàveu gentrifique gentrifiquem gentrifiquen gentrifiques gentrifiquessen gentrifiquesses gentrifiquessin gentrifiquessis gentrifiqueu gentrifiqui gentrifiquin gentrifiquis gentrifiqués gentrifiquéssem gentrifiquésseu gentrifiquéssim gentrifiquéssiu gentrifiquí occ sept val v
gentrifier embourgeoiser

genuflexió /d͡ʒe.nu.fɫek.siˈo/ /ʒə.nu.fɫək.siˈo/ n fem
génuflexion

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
authentique

genuïnament /d͡ʒe.nuˌi.naˈmen/ /d͡ʒe.nuˌi.naˈment/ /ʒə.nuˌi.nəˈmen/ /ʒə.nuˌi.nəˈment/ adv
authentiquement

genèricament /d͡ʒeˌnɛ.ɾi.kaˈmen/ /d͡ʒeˌnɛ.ɾi.kaˈment/ /ʒəˌnɛ.ɾi.kəˈmen/ /ʒəˌnɛ.ɾi.kəˈment/ adv
génériquement

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
génétique

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
génétique

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
géo

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
géographie
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
géographique

geogràficament /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ʒə.oˌɣɾa.fi.kəˈment/ /ʒə.uˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
géographiquement

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
géologie
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
géométrie

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
géométrique

geomètricament /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ʒə.oˌmɛ.tɾi.kəˈment/ /ʒə.uˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ adv
géométriquement

geostacionari /ˌd͡ʒe.os.ta.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.os.tə.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.us.tə.si.uˈna.ɾi/ adj masc
géostationnaire

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
bosse

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ adj masc
bossu
Que té un gep.

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ n masc
bossu
Persona que té un gep.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
framboise

gerent /d͡ʒeˈɾen/ /d͡ʒeˈɾent/ /ʒəˈɾen/ /ʒəˈɾent/ n neut
gérant

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
sœur
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
demi-frère
Germà que només comparteix un dels pares.
beau-frère
Fill del padrastre o de la madrastra.

germandat /d͡ʒeɾ.manˈdat/ /ʒər.mənˈdat/ n fem
fratrie
Conjunt de germans i germanes.
amicale
Associació amb un vincle de solidaritat i d’auxili mutu.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanium

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
germe

germinal /d͡ʒeɾ.miˈnaɫ/ /ʒər.miˈnaɫ/ adj
germinal
Relatiu al germen.

germinal /d͡ʒeɾ.miˈnaɫ/ /ʒər.miˈnaɫ/ n masc
germinal
(històric) Setè mes del calendari republicà francès, posterior al fructidor i anterior al messidor, que es troba entre març i abril del calendari gregorià.

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ alg ant bal cent eiv germina germinada germinades germinaia germinaien germinaies germinam germinant germinar germinara germinaran germinarem germinaren germinares germinareu germinaria germinarien germinaries germinariva germinariven germinarives germinarà germinaràs germinaré germinaríem germinaríeu germinarívem germinaríveu germinassen germinasses germinassin germinassis germinat germinats germinau germinava germinaven germinaves germinavi germinavo germine germineguem germineguessa germineguessen germineguesses germinegueu germinegués germineguéssom germineguéssou germinem germinen germines germinessa germinessen germinesses germinessi germinessin germinessis germineu germini germinin germinis germino germinos germinà germinàiem germinàieu germinàrem germinàreu germinàs germinàssem germinàsseu germinàssim germinàssiu germinàvem germinàvets germinàveu germinàvom germinés germinéssem germinésseu germinéssim germinéssiu germiní germín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
germer

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
frère
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

gerna /ˈd͡ʒɛr.na/ /ˈd͡ʒɛɾ.na/ /ˈd͡ʒɛɾ.nɛ/ /ˈʒɛr.nə/ n fem
mérou gris

gerontocràcia /d͡ʒe.ɾon.toˈkɾa.si.a/ /ʒə.ɾon.toˈkɾa.si.ə/ /ʒə.ɾun.tuˈkɾa.si.ə/ n fem
gérontocratie

gerontologia educativa n fem
gérontologie éducative

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
cruche pichet
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerret flabioler n masc
picarel guetteur

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
carafe
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ n masc
gérondif

gerència /d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
gérance

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
gazon pelouse

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
geste

gestacional /d͡ʒes.ta.si.oˈnaɫ/ /ʒəs.tə.si.oˈnaɫ/ /ʒəs.tə.si.uˈnaɫ/ adj
gestationnel

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
gestation

gestaltisme n masc
gestaltisme

gestar /d͡ʒesˈta/ /d͡ʒesˈtaɾ/ /ʒəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gest gesta gestada gestades gestam gestant gestar gestara gestaran gestarem gestaren gestares gestareu gestaria gestarien gestaries gestarà gestaràs gestaré gestaríem gestaríeu gestassen gestasses gestassin gestassis gestat gestats gestau gestava gestaven gestaves geste gestem gesten gestes gestessen gestesses gestessin gestessis gesteu gesti gestin gestis gesto gestà gestàrem gestàreu gestàs gestàssem gestàsseu gestàssim gestàssiu gestàvem gestàveu gestés gestéssem gestésseu gestéssim gestéssiu gestí occ sept val v
porter
Portar un embrió o fetus des de la concepció fins al moment del part.

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
gestion

gestió d'un centre educatiu n fem
gestion d'établissement d'enseignement

gestió de conflictes n fem
règlement de conflits

gestió de la informació n fem
gestion de l'information traitement de l'information
Tècnica que es basa en la selecció, la interpretació, l'anàlisi i la distribució d'informació en una organització, i en el disseny i el desenvolupament de sistemes d'informació en l'àmbit de les noves tecnologies.

geòmetra /d͡ʒeˈɔ.me.tɾa/ /ʒeˈɔ.mə.tɾə/ n neut
géomètre

ghata n masc
ghatam

ghayn /ˈɡajn/ n fem
ghaïn

gibrell /d͡ʒiˈbɾeʎ/ /ʒiˈβɾeʎ/ n masc
bassin bassine
Tradicionalment, recipient de terrissa envernissada, rodó, aproximadament d'un pam d'alçada, que des del cul es va eixamplant fins a la boca, i serveix principalment per a rentar.

gibrella /d͡ʒiˈbɾe.ʎa/ /ʒiˈβɾe.ʎə/ n fem
jatte

gibrelleta /d͡ʒi.bɾeˈʎe.ta/ /ʒi.bɾəˈʎə.tə/ /ʒi.bɾəˈʎɛ.tə/ /ʒi.βɾəˈʎɛ.tə/ n fem
jatte
Diminutiu de gibrella.
pot de chambre
Bacineta per a orinar u orinal que habitualment es deixa sota el llit per evitar haver-s'hi de desplaçar al vàter.

gibós /d͡ʒiˈbos/ /ʒiˈβos/ adj masc
gibbeux

giga /ˈd͡ʒi.ɣa/ /ˈʒi.ɣə/ n fem
gigue
Dansa molt animada d'època barroca.

gigafactoria /d͡ʒi.ɣa.fak.toˈɾi.a/ /ʒi.ɣə.fək.toˈɾi.ə/ /ʒi.ɣə.fək.tuˈɾi.ə/ n fem
gigafactory

gihad /d͡ʒiˈhat/ /ʒiˈhat/ n masc
djihad

gimcana /d͡ʒimˈka.na/ /ʒimˈka.nə/ n fem
gymkhana

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
gymnase
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
gymnastique

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
gymnastique
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
gin

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
genévrier

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
gynécologie

ginecològic /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
gynécologique

ginesta /d͡ʒiˈnes.ta/ n fem
genêt

gintònic /d͡ʒinˈtɔ.nik/ /ʒinˈtɔ.nik/ n masc
gin tonic

giny /ˈd͡ʒiɲ/ /ˈʒiɲ/ n masc
widget
(informàtica) Petit programa com a interfície d’usuari amb accés ràpid a funcions d’ús freqüent.

gipsisòl /d͡ʒip.siˈsɔɫ/ /ʒip.siˈsɔɫ/ n masc
gypsisol

gipó /d͡ʒiˈpo/ /ʒiˈpo/ n masc
pourpoint

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ n fem
tournée
Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
tournesol

giradora /d͡ʒi.ɾaˈðo.ɾa/ /ʒi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
spatule

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
girafe
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.
(cinema) Suport amb una perxa per a apropar un micròfon als actors durant el rodatge.

giragonsa /d͡ʒi.ɾaˈɣon.sa/ /ʒi.ɾəˈɣon.sə/ n fem
zigzag

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
tourner
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.
renverser
(transitiu) Donar la volta a un objecte.
virer
(transitiu, comerç) Expedir ordres de pagament.
se tourner
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Canviar la pròpia trajectòria de desplaçament mitjançant un moviment dels patins.

girar cua v
faire demi-tour

girar en rodó v
faire demi-tour

giró /d͡ʒiˈɾo/ /ʒiˈɾo/ n masc
gironet

gitano /d͡ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.nu/ adj masc
gitan
Relatiu als gitanos o al romaní.

gitano /d͡ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.nu/ n masc
Gitan
Individu d’un poble nòmada originari del nord-oest de l’Índia antiga, establert a Occident des del segle XI.

gla n fem
gland

glabel·la /ɡɫaˈbɛɫ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫɛ/ /ɡɫaˈβɛɫ.ɫa/ /ɡɫəˈbɛɫ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
glabelle

glabre /ˈɡɫa.bɾe/ /ˈɡɫa.βɾə/ adj masc
glabre
Sense pèls.

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
glacial
Relatiu o pertanyent al glaç.

glacialment /ɡɫa.siˌaɫˈmen/ /ɡɫa.siˌaɫˈment/ /ɡɫə.siˌaɫˈmen/ /ɡɫə.siˌaɫˈment/ adv
glacialement

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glaciologie

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
glacis

glaciòleg /ɡɫa.siˈɔ.ɫek/ /ɡɫə.siˈɔ.ɫək/ n masc
glaciologue

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
gland

glauc /ɡɫawk/ adj masc
glauque
(científic, poètic) Verd pàl·lid grisós.

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
glace
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

glaçada /gɫaˈsa.ða/ /gɫəˈsa.ðə/ n fem
gelée

glaçar /ɡɫaˈsa/ /ɡɫaˈsaɾ/ /ɡɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv glace glaceguem glaceguessa glaceguessen glaceguesses glacegueu glacegués glaceguéssom glaceguéssou glacem glacen glaces glacessa glacessen glacesses glacessi glacessin glacessis glaceu glaci glacin glacis glacés glacéssem glacésseu glacéssim glacéssiu glací glaç glaça glaçada glaçades glaçaia glaçaien glaçaies glaçam glaçant glaçar glaçara glaçaran glaçarem glaçaren glaçares glaçareu glaçaria glaçarien glaçaries glaçariva glaçariven glaçarives glaçarà glaçaràs glaçaré glaçaríem glaçaríeu glaçarívem glaçaríveu glaçassen glaçasses glaçassin glaçassis glaçat glaçats glaçau glaçava glaçaven glaçaves glaçavi glaçavo glaço glaços glaçà glaçàiem glaçàieu glaçàrem glaçàreu glaçàs glaçàssem glaçàsseu glaçàssim glaçàssiu glaçàvem glaçàvets glaçàveu glaçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
glacer

glaçó /ɡɫaˈso/ n masc
glaçon

glenoïdal /ɡɫe.no.iˈðaɫ/ /ɡɫə.no.iˈðaɫ/ /ɡɫə.nu.iˈðaɫ/ adj
glénoïdal

gleva /ˈɡɫe.va/ /ˈɡɫe.βa/ /ˈɡɫə.və/ /ˈɡɫɛ.və/ /ˈɡɫɛ.βə/ n fem
gazon torba
Bloc de terra compactada per la presència d'arrels.
motte de gazon
(golf) Tros de gespa arrencat amb el cap del bastó en colpejar la bola, generalment a conseqüència d'un intent d'aconseguir un efecte de retrocés.

gleïsòl /ɡɫe.iˈsɔɫ/ /ɡɫə.iˈsɔɫ/ n masc
gleysol

glicirizina /ɡɫi.si.riˈzi.na/ /ɡɫi.si.riˈzi.nə/ n fem
glycyrrhizine

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalisation
Acció i efecte de globalitzar.
mondialisation
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globalment /ɡɫoˌbaɫˈment/ /ɡɫoˌβaɫˈmen/ /ɡɫuˌbaɫˈmen/ /ɡɫuˌβaɫˈmen/ adv
globalement

globus n masc
globe
Figura en forma esfèrica.
ballon
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.
défense haute
(esports de raqueta) Cop que imprimeix una trajectòria elevada a la pilota o el volant fins al fons del camp de l'adversari.
chandelle
(futbol) Xut en què la pilota descriu una trajectòria elevada i cobreix una distància horitzontal de desplaçament molt curta.

globus defensiu n masc
lob défensif

globus ofensiu n masc
lob d'attaque

globus sonda n masc
ballon-sonde
(meteorologia) Globus aerostàtic no tripulat que porta instruments per mesurar, enregistrar i enviar en altitud dades atmosfèriques com la pressió, la temperatura i la humitat.
prendre la température
(periodisme, política) Notícia intencionada difosa amb el propòsit d’observar la reacció que provoca i obtenir informació per a prendre una decisió.

gloriosament /ɡɫo.ɾiˌo.zaˈmen/ /ɡɫo.ɾiˌo.zaˈment/ /ɡɫo.ɾiˌo.zəˈment/ /ɡɫu.ɾiˌo.zəˈmen/ adv
glorieusement

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
glose
Explicació del sentit d’un mot.

glossilla /ɡɫoˈsi.ʎa/ /ɡɫoˈsi.ʎə/ /ɡɫuˈsi.ʎə/ n fem
mignonne

glotament /ˌɡɫo.taˈmen/ /ˌɡɫo.taˈment/ /ˌɡɫo.təˈmen/ /ˌɡɫo.təˈment/ adv
gloutonnement

glotodidàctica n fem
glottodidactique

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glucose

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
glycémie

gluó n masc
gluon

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
glande

glícid /ˈɡɫi.sit/ n masc
glucide

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
gloire

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
goujon

godomací /ɡo.ðo.maˈsi/ /ɡo.ðo.məˈsi/ /ɡu.ðu.məˈsi/ n masc
godemiché

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
gaufre

gofrar /ɡoˈfɾa/ /ɡoˈfɾaɾ/ /ɡuˈfɾa/ alg gofr gofra gofrada gofrades gofrant gofrar gofraran gofrarem gofraren gofrares gofrareu gofraria gofrarien gofraries gofrarà gofraràs gofraré gofraríem gofraríeu gofrat gofrats gofrau gofrava gofraven gofraves gofre gofrem gofren gofres gofressen gofresses gofressin gofressis gofreu gofri gofrin gofris gofro gofrà gofràrem gofràreu gofràvem gofràveu gofrés gofréssem gofrésseu gofréssim gofréssiu gofrí occ sept v
gaufrer

goig /ˈɡɔt͡ʃ/ n masc
joie
Emoció que resulta d'allò que es posseeix, es desitja o complau.

goja /ˈɡɔ.d͡ʒa/ /ˈɡɔ.d͡ʒɔ/ /ˈɡɔ.ʒa/ /ˈɡɔ.ʒə/ n fem
nymphe

gojosament /ɡoˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ɡoˌd͡ʒo.zaˈment/ /ɡoˌʒo.zaˈmen/ /ɡoˌʒo.zəˈment/ /ɡuˌʒo.zəˈmen/ adv
joyeusement

gojós /ɡoˈd͡ʒos/ /ɡoˈʒos/ /ɡuˈʒos/ adj masc
joyeux

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
but
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gol d'or n masc
but d'or
(esports de pilota) Sistema de desempat de determinades competicions consistent a prorrogar un partit durant un temps màxim establert fins que un dels dos equips marca un gol, que li atorga la victòria.
(esports de pilota) Gol marcat durant la pròrroga del gol d'or.

gol fantasma n masc
but imaginaire

gol olímpic n masc
but de corner direct

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
gorge
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.
(geografia) Entrada o camí estret.
gourmandise
Excés en menjar i en beure destinat només a fruir-ne i no pas a alimentar-se ni a assedegar-se.

golafre /ɡoˈɫa.fɾe/ /ɡoˈɫa.fɾə/ /ɡuˈɫa.fɾə/ adj
gourmand

golbol n masc
goalball

golejada /ɡo.ɫeˈd͡ʒa.ða/ /ɡo.ɫeˈʒa.ða/ /ɡo.ɫəˈd͡ʒa.ðə/ /ɡu.ɫəˈʒa.ðə/ n fem
carton

golejador /ɡo.ɫe.d͡ʒaˈðoɾ/ /ɡo.ɫe.ʒaˈðo/ /ɡo.ɫə.ʒəˈðo/ /ɡu.ɫə.ʒəˈðo/ n masc
buteur

golejar /ɡo.ɫeˈd͡ʒa/ /ɡo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡo.ɫeˈʒa/ /ɡo.ɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) golege golegem golegen goleges golegessen golegesses golegessin golegessis golegeu golegi golegin golegis golegés golegéssem golegésseu golegéssim golegéssiu golegí goleig goleja golejada golejades golejam golejant golejar golejara golejaran golejarem golejaren golejares golejareu golejaria golejarien golejaries golejarà golejaràs golejaré golejaríem golejaríeu golejassen golejasses golejassin golejassis golejat golejats golejau golejava golejaven golejaves golejo golejà golejàrem golejàreu golejàs golejàssem golejàsseu golejàssim golejàssiu golejàvem golejàveu occ val v
cartonner
Fer molts gols.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
golfe
Porció de mar tancada parcialment de terra.
golf
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

golfa /ˈɡoɫ.fa/ /ˈɡoɫ.fə/ n fem
grenier

golfo /ˈgoɫ.fo/ /ˈgoɫ.fu/ n masc
gond

golosament /ɡoˌɫo.zaˈmen/ /ɡoˌɫo.zaˈment/ /ɡoˌɫo.zəˈment/ /ɡuˌɫo.zəˈmen/ adv
gourmandement

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
gomme plaque
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma antitopspin n fem
revêtement anti top-spin

goma d'esborrar n fem
gomme

goma de pics n fem
caoutchouc à picots

goma de pics llargs n fem
revêtement à picots longs

goma elàstica n fem
élastique

goma llisa n fem
plaque backside

goma sandvitx n fem
revêtement sandwich

gomet /ɡoˈmet/ /ɡoˈmət/ /ɡuˈmɛt/ n masc
gommette
Adhesiu de colors i formes diverses utilitzat en pedagogia preescolar en molts exercicis.

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
tam-tam

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) googlege googlegem googlegen googleges googlegessen googlegesses googlegessin googlegessis googlegeu googlegi googlegin googlegis googlegés googlegéssem googlegésseu googlegéssim googlegéssiu googlegí googleig googleja googlejada googlejades googlejam googlejant googlejar googlejara googlejaran googlejarem googlejaren googlejares googlejareu googlejaria googlejarien googlejaries googlejarà googlejaràs googlejaré googlejaríem googlejaríeu googlejassen googlejasses googlejassin googlejassis googlejat googlejats googlejau googlejava googlejaven googlejaves googlejo googlejà googlejàrem googlejàreu googlejàs googlejàssem googlejàsseu googlejàssim googlejàssiu googlejàvem googlejàveu occ val v
googler gougler

gorg /ˈɡork/ n masc
trou

gorgera /ɡoɾˈd͡ʒe.ɾa/ /ɡoɾˈʒe.ɾə/ /ɡurˈʒe.ɾə/ n fem
bavette

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
gorille
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorja /ˈɡɔr.d͡ʒa/ /ˈɡɔr.ʒə/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒa/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
gorge

gormand /ɡorˈman/ /ɡoɾˈman/ /ɡoɾˈmant/ /ɡurˈman/ n masc
gourmand

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
casquette bonnet

gorra de beisbol n fem
chapeau

gorra de plat n fem
chapeau

gos n masc
chien
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
chien d'eau

gosadia /ɡo.zaˈði.a/ /ɡo.zəˈði.ə/ /ɡu.zəˈði.ə/ n fem
hardiesse

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gos gosa gosada gosades gosam gosant gosar gosara gosaran gosarem gosaren gosares gosareu gosaria gosarien gosaries gosarà gosaràs gosaré gosaríem gosaríeu gosassen gosasses gosassin gosassis gosat gosats gosau gosava gosaven gosaves gose gosem gosen goses gosessen gosesses gosessin gosessis goseu gosi gosin gosis goso gosà gosàrem gosàreu gosàs gosàssem gosàsseu gosàssim gosàssiu gosàvem gosàveu gosés goséssem gosésseu goséssim goséssiu gosí occ sept val v
oser

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
chienne

gosset /ɡoˈsət/ /ɡuˈsɛt/ n masc
chiot

got /ˈɡot/ goda adj masc
gothique
Relatiu al poble germànic dels gots.

got /ˈɡot/ n masc
verre
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.
Unitat per a mesurar la capacitat; té com a referent un got de mida mitjana.
Goth
Individu d'un poble germànic originari d’Escandinàvia que va envair gran part de l’Imperi romà.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
goutte
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.
Element ornamental arquitectònic en forma de gota idealitzada, en especial les que es troben sota els tríglifs.
(medicina) Malaltia provocada per l'àcid úric que ataca a les articulacions, el ronyó i els teixits tous, especialment temuda pels seus atacs aguts de dolor.

gotellada /ɡo.teˈʎa.ða/ /ɡo.təˈʎa.ðə/ /ɡu.təˈʎa.ðə/ n fem
giboulée

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
gouvernement
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
gouverneur

governall /ɡo.veɾˈnaʎ/ /ɡo.vəɾˈnaʎ/ /ɡo.βerˈnaʎ/ /ɡo.βeɾˈnaʎ/ /ɡu.vərˈnaʎ/ /ɡu.βərˈnaʎ/ n masc
gouvernail

governament /ɡo.veɾ.naˈment/ /ɡo.vəɾ.nəˈment/ /ɡo.βer.naˈmen/ /ɡo.βeɾ.naˈmen/ /ɡu.vər.nəˈmen/ /ɡu.βər.nəˈmen/ n masc
gouvernement

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
gouvernance

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) govern governa governada governades governam governant governar governara governaran governarem governaren governares governareu governaria governarien governaries governarà governaràs governaré governaríem governaríeu governassen governasses governassin governassis governat governats governau governava governaven governaves governe governem governen governes governessen governesses governessin governessis governeu governi governin governis governo governà governàrem governàreu governàs governàssem governàsseu governàssim governàssiu governàvem governàveu governés governéssem governésseu governéssim governéssiu governí occ sept val v
gouverner
Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
Dirigir la conducta de persones o coses.
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

governativament /ɡo.veɾ.naˌti.vaˈment/ /ɡo.vəɾ.nəˌti.vəˈment/ /ɡo.βer.naˌti.βaˈmen/ /ɡo.βeɾ.naˌti.βaˈmen/ /ɡu.vər.nəˌti.vəˈmen/ /ɡu.βər.nəˌti.βəˈmen/ adv
gouvernementalement

gra /ˈɡra/ n masc
grain

graa Interjection
grrr

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ adv
gracieusement

graciós /ɡɾa.siˈos/ /ɡɾə.siˈos/ adj masc
gracieux

graduació /ɡɾa.ðu.a.siˈo/ /ɡɾə.ðu.ə.siˈo/ n fem
collation des grades
Acció d'obtenir un grau o títol en una universitat.
gradation
Sistema d'organització de l'alumnat que divideix el seu progrés en graus, cadascun dels quals es cursa en un any acadèmic.

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
graduellement

graduat n masc
diplômé

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
gril barbecue

grafia /ɡɾaˈfi.a/ /ɡɾəˈfi.ə/ n fem
graphie

grafoteràpia /ˌɡɾa.fo.teˈɾa.pi.a/ /ˌɡɾa.fo.təˈɾa.pi.ə/ /ˌɡɾa.fu.təˈɾa.pi.ə/ n fem
graphothérapie

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
choucas
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).
gralla
Instrument aeròfon de fusta, de doble llengüeta, pavelló obert i tub cònic, d’ús popular.

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. gralla grallada grallades grallant grallar grallara grallaran grallarem grallaren grallares grallareu grallaria grallarien grallaries grallarà grallaràs grallaré grallaríem grallaríeu grallassen grallasses grallat grallats grallava grallaven grallaves gralle grallem grallen gralles grallessen grallesses grallessin grallessis gralleu gralli grallin grallis grallo grallà grallàrem grallàreu grallàssem grallàsseu grallàvem grallàveu grallés gralléssem grallésseu gralléssim gralléssiu grallí occ sept val val (1) v
croasser

gram /ˈɡɾam/ n masc
gramme
chiendent

gramaticalitzar /ɡɾa.ma.ti.ka.ɫiˈd͡za/ /ɡɾa.ma.ti.ka.ɫiˈza/ /ɡɾa.ma.ti.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɡɾə.mə.ti.kə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv gramaticalitz gramaticalitza gramaticalitzada gramaticalitzades gramaticalitzaia gramaticalitzaien gramaticalitzaies gramaticalitzam gramaticalitzant gramaticalitzar gramaticalitzara gramaticalitzaran gramaticalitzarem gramaticalitzaren gramaticalitzares gramaticalitzareu gramaticalitzaria gramaticalitzarien gramaticalitzaries gramaticalitzariva gramaticalitzariven gramaticalitzarives gramaticalitzarà gramaticalitzaràs gramaticalitzaré gramaticalitzaríem gramaticalitzaríeu gramaticalitzarívem gramaticalitzaríveu gramaticalitzassen gramaticalitzasses gramaticalitzassin gramaticalitzassis gramaticalitzat gramaticalitzats gramaticalitzau gramaticalitzava gramaticalitzaven gramaticalitzaves gramaticalitzavi gramaticalitzavo gramaticalitze gramaticalitzeguem gramaticalitzeguessa gramaticalitzeguessen gramaticalitzeguesses gramaticalitzegueu gramaticalitzegués gramaticalitzeguéssom gramaticalitzeguéssou gramaticalitzem gramaticalitzen gramaticalitzes gramaticalitzessa gramaticalitzessen gramaticalitzesses gramaticalitzessi gramaticalitzessin gramaticalitzessis gramaticalitzeu gramaticalitzi gramaticalitzin gramaticalitzis gramaticalitzo gramaticalitzos gramaticalitzs gramaticalitzà gramaticalitzàiem gramaticalitzàieu gramaticalitzàrem gramaticalitzàreu gramaticalitzàs gramaticalitzàssem gramaticalitzàsseu gramaticalitzàssim gramaticalitzàssiu gramaticalitzàvem gramaticalitzàvets gramaticalitzàveu gramaticalitzàvom gramaticalitzés gramaticalitzéssem gramaticalitzésseu gramaticalitzéssim gramaticalitzéssiu gramaticalitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
grammaticaliser

gramaticalment /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈment/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈment/ adv
grammaticalement

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
grammaire

gran adj
grand
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.
D'edat avançada, que excedeix un límit de creixença o maduresa.

gran eslam n masc
grand slam

gran grup n masc
grand groupe

grana /ˈɡɾa.nə/ adj
bordeaux
Dit dels teixits, de color carmí.
écarlate
Dit dels ocells, de color escarlata.

grana /ˈɡɾa.nə/ n fem
graine
Menjar que es dóna a les haveries, especialment civada.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
grenade
Bomba de mà.

granadí /ɡɾa.naˈði/ /ɡɾə.nəˈði/ adj masc
grenadin

granadí /ɡɾa.naˈði/ /ɡɾə.nəˈði/ n masc
Grenadin

granalla /ɡɾaˈna.ʎa/ /ɡɾəˈna.ʎə/ n masc
grenaille

granat /ɡɾəˈnat/ adj masc
grenu
Madur, amb el gra ben format.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
grenat
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

grandiosament /ɡɾan.diˌo.zaˈmen/ /ɡɾan.diˌo.zaˈment/ /ɡɾən.diˌo.zəˈmen/ /ɡɾən.diˌo.zəˈment/ adv
grandiosement

grandària /ɡɾanˈda.ɾi.a/ /ɡɾənˈda.ɾi.ə/ n fem
granditas
Capacitat, extensió, mida. Les dimensions o mesures d'un objecte. Per a objectes d'una dimensió, és la longitud, alçada o amplada. Per a objectes de dues dimensions, és la superfície. Per a objectes de tres dimensions, és el volum. L'altura o longitud o amplada d'un ésser viu. L'alçada d'una persona. Parlant de ciutats, gairebé sempre es refereix a la seva extensió o superfície.
Legitima sui regendi aetas
Major edat per a eixir del poder dels tutors.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
grenier
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
ferme

granja de clics n fem
ferme à clics

granja escola n fem
ferme-école

granment /ˌɡɾamˈmen/ /ˌɡɾamˈment/ adv
grandement

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
grenouille
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.
combinaison
Peça de roba que cobreix la major part del cos i que està dotada de camals i mànigues, usada principalment com a indumentària de treball.

granulometria /ɡɾa.nu.ɫo.meˈtɾi.a/ /ɡɾə.nu.ɫo.məˈtɾi.ə/ /ɡɾə.nu.ɫu.məˈtɾi.ə/ n fem
granulométrie

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
griffe
Part de les extremitats d'un quadrúpede que toca a terra.
agrafe
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
agrafeuse

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ n masc
poignée
Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

graponerament /ɡɾa.poˌne.ɾaˈmen/ /ɡɾa.poˌne.ɾaˈment/ /ɡɾə.poˌne.ɾəˈment/ /ɡɾə.puˌne.ɾəˈmen/ adv
maladroitement

gras /ˈɡɾas/ adj masc
gras
Que conté greix.
gros
Amb molt de greix al cos, voluminós.

grassament /ˌɡɾa.saˈmen/ /ˌɡɾa.saˈment/ /ˌɡɾa.səˈmen/ /ˌɡɾa.səˈment/ adv
grassement

grassofòbia /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.a/ /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.βi.ə/ n fem
grossophobie

grassonet /ɡɾa.soˈnet/ /ɡɾə.soˈnət/ /ɡɾə.suˈnɛt/ adj masc
boulot

grat /ˈɡɾat/ grata adj masc
agréable

grat /ˈɡɾat/ n masc
gré

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
gratte-ciel
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratament /ɡɾa.taˈmen/ /ɡɾa.taˈment/ /ɡɾə.təˈmen/ /ɡɾə.təˈment/ /ˌɡɾa.taˈmen/ /ˌɡɾa.taˈment/ /ˌɡɾa.təˈmen/ /ˌɡɾa.təˈment/ adv
agréablement
D’una manera grata.

gratament /ɡɾa.taˈmen/ /ɡɾa.taˈment/ /ɡɾə.təˈmen/ /ɡɾə.təˈment/ /ˌɡɾa.taˈmen/ /ˌɡɾa.taˈment/ /ˌɡɾa.təˈmen/ /ˌɡɾa.təˈment/ n masc
grattage
Acció de gratar.

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ alg ant bal cent eiv grat grata gratada gratades grataia grataien grataies gratam gratant gratar gratara grataran gratarem grataren gratares gratareu grataria gratarien grataries gratariva gratariven gratarives gratarà grataràs grataré grataríem grataríeu gratarívem grataríveu gratassen gratasses gratassin gratassis gratat gratats gratau gratava grataven grataves gratavi gratavo grate grateguem grateguessa grateguessen grateguesses grategueu grategués grateguéssom grateguéssou gratem graten grates gratessa gratessen gratesses gratessi gratessin gratessis grateu grati gratin gratis grato gratos grats gratà gratàiem gratàieu gratàrem gratàreu gratàs gratàssem gratàsseu gratàssim gratàssiu gratàvem gratàvets gratàveu gratàvom gratés gratéssem gratésseu gratéssim gratéssiu gratí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gratter

gratar-se v
gratter

gratificant /ɡɾa.ti.fiˈkan/ /ɡɾa.ti.fiˈkant/ /ɡɾə.ti.fiˈkan/ /ɡɾə.ti.fiˈkant/ adj
gratifiant

gratificar /ɡɾa.ti.fiˈka/ /ɡɾa.ti.fiˈkaɾ/ /ɡɾə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gratific gratifica gratificada gratificades gratificam gratificant gratificar gratificara gratificaran gratificarem gratificaren gratificares gratificareu gratificaria gratificarien gratificaries gratificarà gratificaràs gratificaré gratificaríem gratificaríeu gratificassen gratificasses gratificassin gratificassis gratificat gratificats gratificau gratificava gratificaven gratificaves gratifico gratificà gratificàrem gratificàreu gratificàs gratificàssem gratificàsseu gratificàssim gratificàssiu gratificàvem gratificàveu gratifique gratifiquem gratifiquen gratifiques gratifiquessen gratifiquesses gratifiquessin gratifiquessis gratifiqueu gratifiqui gratifiquin gratifiquis gratifiqués gratifiquéssem gratifiquésseu gratifiquéssim gratifiquéssiu gratifiquí occ sept val v
gratifier

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
gratitude

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ gratuïta adj masc
gratuit

gratuïtament /ɡɾa.tuˌi.taˈmen/ /ɡɾa.tuˌi.taˈment/ /ɡɾə.tuˌi.təˈmen/ /ɡɾə.tuˌi.təˈment/ adv
gratuitement

grau n masc
licence
Títol o graduació que en les universitats es dona al que es gradua.

grau d'instrucció n masc
degré d'instruction

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
gravier
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
gravillon
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravador /ɡɾa.vaˈðoɾ/ /ɡɾa.βaˈðo/ /ɡɾa.βaˈðoɾ/ /ɡɾə.vəˈðo/ /ɡɾə.βəˈðo/ n masc
graveur

gravamen /ɡɾaˈva.men/ /ɡɾaˈβa.men/ /ɡɾəˈva.mən/ /ɡɾəˈβa.mən/ n masc
charge

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) grau grav grava gravada gravades gravam gravant gravar gravara gravaran gravarem gravaren gravares gravareu gravaria gravarien gravaries gravarà gravaràs gravaré gravaríem gravaríeu gravassen gravasses gravassin gravassis gravat gravats gravau gravava gravaven gravaves grave gravem graven graves gravessen gravesses gravessin gravessis graveu gravi gravin gravis gravo gravà gravàrem gravàreu gravàs gravàssem gravàsseu gravàssim gravàssiu gravàvem gravàveu gravés gravéssem gravésseu gravéssim gravéssiu graví occ sept val v
graver
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
grever
(dret) Carregar amb un impost.
filmer
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
gravité
L'estat o condició de ser greu.
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
graviton

grec grega adj masc
grec
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
grec
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
grec ancien

grec modern n masc
grec moderne

greda /ˈɡɾe.ða/ /ˈɡɾə.ðə/ /ˈɡɾɛ.ðə/ n fem
glaise

green /ˈɡɾin/ n masc
green

green de pitchs n masc
pitching green

green de pràctiques n masc
green d'entraînement

green en regla n masc
green en régulation

green equivocat n masc
green impropre

green provisional n masc
green temporaire

greensome n masc
greensome

gregal /ɡɾeˈɣaɫ/ /ɡɾəˈɣaɫ/ n masc
grec

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
grégaire

gregorià /ɡɾe.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣu.ɾiˈa/ adj masc
Grégorien

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
graisse

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) greix greixa greixada greixades greixam greixant greixar greixara greixaran greixarem greixaren greixares greixareu greixaria greixarien greixaries greixarà greixaràs greixaré greixaríem greixaríeu greixassen greixasses greixassin greixassis greixat greixats greixau greixava greixaven greixaves greixe greixem greixen greixes greixessen greixesses greixessin greixessis greixeu greixi greixin greixis greixo greixà greixàrem greixàreu greixàs greixàssem greixàsseu greixàssim greixàssiu greixàvem greixàveu greixés greixéssem greixésseu greixéssim greixéssiu greixí occ sept val v
graiser

gremi /ˈɡɾɛ.mi/ n masc
guilde

gresca /ˈɡɾes.ka/ /ˈɡɾəs.kə/ /ˈɡɾɛs.kə/ n fem
vacarme
Baralla sorollosa entre diverses persones (generalment amb el verb buscar).

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
creuset
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
(metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

greu /ˈɡɾew/ adj
grave
Aplicat a la música o la parla, de to baix.
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
offense
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

greument /ˌɡɾewˈmen/ /ˌɡɾewˈment/ adv
gravement

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
grillon cri-cri
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.
caïeu
Brot tendre d'una llavor, d'un tubercle, d’un bulb.
quartier
Part, separada per membranes, de certs fruits, especialment cítrics.

grilló /ɡɾiˈʎo/ n masc
manille

grimpar /ɡɾimˈpa/ /ɡɾimˈpaɾ/ alg ant bal cent eiv grimp grimpa grimpada grimpades grimpaia grimpaien grimpaies grimpam grimpant grimpar grimpara grimparan grimparem grimparen grimpares grimpareu grimparia grimparien grimparies grimpariva grimpariven grimparives grimparà grimparàs grimparé grimparíem grimparíeu grimparívem grimparíveu grimpassen grimpasses grimpassin grimpassis grimpat grimpats grimpau grimpava grimpaven grimpaves grimpavi grimpavo grimpe grimpeguem grimpeguessa grimpeguessen grimpeguesses grimpegueu grimpegués grimpeguéssom grimpeguéssou grimpem grimpen grimpes grimpessa grimpessen grimpesses grimpessi grimpessin grimpessis grimpeu grimpi grimpin grimpis grimpo grimpos grimps grimpà grimpàiem grimpàieu grimpàrem grimpàreu grimpàs grimpàssem grimpàsseu grimpàssim grimpàssiu grimpàvem grimpàvets grimpàveu grimpàvom grimpés grimpéssem grimpésseu grimpéssim grimpéssiu grimpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
grimper

grinyol /ɡɾiˈɲɔɫ/ n masc
grincement
So agut que fa certs materials quan freguen amb un altre.
glapissement
Crit agut de queixa del gos i altres animals.

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) grinyol grinyola grinyolada grinyolades grinyolam grinyolant grinyolar grinyolara grinyolaran grinyolarem grinyolaren grinyolares grinyolareu grinyolaria grinyolarien grinyolaries grinyolarà grinyolaràs grinyolaré grinyolaríem grinyolaríeu grinyolassen grinyolasses grinyolassin grinyolassis grinyolat grinyolats grinyolau grinyolava grinyolaven grinyolaves grinyole grinyolem grinyolen grinyoles grinyolessen grinyolesses grinyolessin grinyolessis grinyoleu grinyoli grinyolin grinyolis grinyolo grinyolà grinyolàrem grinyolàreu grinyolàs grinyolàssem grinyolàsseu grinyolàssim grinyolàssiu grinyolàvem grinyolàveu grinyolés grinyoléssem grinyolésseu grinyoléssim grinyoléssiu grinyolí occ sept val v
grincer
Fer un sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.
glapir
Cridar de forma aguda el gos, o altres animals, de dolor o per queixar-se.

grip n fem
grippe

gripau n masc
crapaud

gris adj masc
gris
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

gris n masc
bise
Aire amb fred viu.

grisejar /ɡɾi.zeˈd͡ʒa/ /ɡɾi.zeˈd͡ʒaɾ/ /ɡɾi.zeˈʒa/ /ɡɾi.zəˈd͡ʒa/ /ɡɾi.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) grisege grisegem grisegen griseges grisegessen grisegesses grisegessin grisegessis grisegeu grisegi grisegin grisegis grisegés grisegéssem grisegésseu grisegéssim grisegéssiu grisegí griseig griseja grisejada grisejades grisejam grisejant grisejar grisejara grisejaran grisejarem grisejaren grisejares grisejareu grisejaria grisejarien grisejaries grisejarà grisejaràs grisejaré grisejaríem grisejaríeu grisejassen grisejasses grisejassin grisejassis grisejat grisejats grisejau grisejava grisejaven grisejaves grisejo grisejà grisejàrem grisejàreu grisejàs grisejàssem grisejàsseu grisejàssim grisejàssiu grisejàvem grisejàveu occ sept val v
grisonner

grisenc /ɡɾiˈzeŋ/ /ɡɾiˈzeŋk/ /ɡɾiˈzəŋk/ /ɡɾiˈzɛŋ/ /ɡɾiˈzɛŋk/ adj masc
grisâtre

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
grisou

griu /ˈɡɾiw/ n masc
griffon

groc groga adj masc
jaune
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
jaune
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groc de l'Índia /ˌɡɾɔɡ.dəˈɫin.di.ə/ n masc
jaune indien

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ adj masc
groenlandais
Relatiu o pertanyent a Groenlàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
Groenlandais
Individu natural de Groenlàndia.
groenlandais
(només singular) Llengua esquimoaleuta parlada a Groenlàndia.

grog /ˈɡɾɔk/ n masc
grog

groguejar /ɡɾo.ɣeˈd͡ʒa/ /ɡɾo.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ɡɾo.ɣeˈʒa/ /ɡɾo.ɣəˈd͡ʒa/ /ɡɾu.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) groguege groguegem groguegen grogueges groguegessen groguegesses groguegessin groguegessis groguegeu groguegi groguegin groguegis groguegés groguegéssem groguegésseu groguegéssim groguegéssiu groguegí grogueig grogueja groguejada groguejades groguejam groguejant groguejar groguejara groguejaran groguejarem groguejaren groguejares groguejareu groguejaria groguejarien groguejaries groguejarà groguejaràs groguejaré groguejaríem groguejaríeu groguejassen groguejasses groguejassin groguejassis groguejat groguejats groguejau groguejava groguejaven groguejaves groguejo groguejà groguejàrem groguejàreu groguejàs groguejàssem groguejàsseu groguejàssim groguejàssiu groguejàvem groguejàveu occ sept val v
jaunir

grogui /ˈɡɾɔ.ɣi/ adj
groggy

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
grossier

grollerament /ɡɾoˌʎe.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌʎe.ɾaˈment/ /ɡɾoˌʎe.ɾəˈment/ /ɡɾuˌʎe.ɾəˈmen/ adv
grossièrement

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
balançoire

gronxar /ɡɾoɲˈt͡ʃa/ /ɡɾoɲˈt͡ʃaɾ/ /ɡɾoɲˈʃa/ /ɡɾuɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gronx gronxa gronxada gronxades gronxam gronxant gronxar gronxaran gronxarem gronxaren gronxares gronxareu gronxaria gronxarien gronxaries gronxarà gronxaràs gronxaré gronxaríem gronxaríeu gronxassen gronxasses gronxassin gronxassis gronxat gronxats gronxau gronxava gronxaven gronxaves gronxem gronxen gronxes gronxessen gronxesses gronxessin gronxessis gronxeu gronxi gronxin gronxis gronxo gronxà gronxàrem gronxàreu gronxàs gronxàssem gronxàsseu gronxàssim gronxàssiu gronxàvem gronxàveu gronxés gronxéssem gronxésseu gronxéssim gronxéssiu gronxí sept v
balancer

grop /ˈɡɾop/ n masc
nœud
Nus dels arbres.
tronçon
Part de la branca que queda unida al tronc quan aquella es talla.
difficulté
Dificultat gran en què algú es troba.
nuée
Nuvolada tempestuosa formada de sobte.

gros adj masc
gros
Considerable en volum.

gros n masc
gros
La part més important d'un tot.

grossament /ˌɡɾɔ.saˈmen/ /ˌɡɾɔ.saˈment/ /ˌɡɾɔ.səˈmen/ /ˌɡɾɔ.səˈment/ adv
grossement

grosserament /ɡɾoˌse.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌse.ɾaˈment/ /ɡɾoˌse.ɾəˈment/ /ɡɾuˌse.ɾəˈmen/ adv
grossièrement

grossesa /ɡɾoˈse.za/ /ɡɾoˈsə.zə/ /ɡɾuˈsɛ.zə/ n fem
grossesse
Senyals visibles d’embaràs amb una panxa grossa.

grosz n masc
grosz

grotesc /ɡɾoˈtesk/ /ɡɾoˈtəsk/ /ɡɾuˈtɛsk/ adj masc
grotesque

grotescament /ɡɾoˌtes.kaˈmen/ /ɡɾoˌtes.kaˈment/ /ɡɾoˌtəs.kəˈment/ /ɡɾuˌtɛs.kəˈmen/ adv
grotesquement

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
grue
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
dépanneuse
Camió per a remolcar vehicles.

gruix /ˈɡɾujʃ/ /ˈɡɾuʃ/ n masc
épaisseur

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
épais

grumeig /ɡɾuˈmet͡ʃ/ /ɡɾuˈmət͡ʃ/ /ɡɾuˈmɛt͡ʃ/ n masc
appât

grumoll /ɡɾuˈmoʎ/ n masc
grumeau

gruny /ˈɡɾuɲ/ n masc
grognement

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ alg bal gruny grunya grunyen grunyes grunyi grunyia grunyida grunyides grunyien grunyies grunyiguem grunyigueu grunyim grunyin grunyint grunyir grunyira grunyiran grunyirem grunyiren grunyires grunyireu grunyiria grunyirien grunyiries grunyirà grunyiràs grunyiré grunyiríem grunyiríeu grunyis grunyissen grunyisses grunyissin grunyissis grunyit grunyits grunyiu grunyo grunys grunyí grunyíem grunyíeu grunyírem grunyíreu grunyís grunyíssem grunyísseu grunyíssim grunyíssiu occ sept val v
grogner
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grunyit /ɡɾuˈɲit/ n masc
grognement

grup /ˈɡɾup/ n masc
groupe

grup classe n masc
classe

grup de col·loqui n masc
groupe de discussion

grup de discussió n masc
groupe d'échange

grup de recerca n masc
groupe de recherche

grup de risc n masc
groupe à risque

grup de treball n masc
groupe de travail

grup diana n masc
groupe cible

grup escolar n masc
groupe scolaire

grup heterogeni n masc
groupe hétérogène

grup homogeni n masc
groupe homogène

grup social n masc
groupe social

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ n fem
grotte

gruyère /ɡɾuˈjɛr/ n masc
gruyère

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
grâce
Resultar plaent.
empattement
Traç decoratiu que forma la terminació de les astes dels caràcters d'una tipografia.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
merci
Expressió per a manifestar agraïment.

gràfic vectorial n masc
image vectorielle

gràficament /ˌɡɾa.fi.kaˈmen/ /ˌɡɾa.fi.kaˈment/ /ˌɡɾa.fi.kəˈmen/ /ˌɡɾa.fi.kəˈment/ adv
graphiquement

grífol /ˈgɾi.foɫ/ /ˈgɾi.fuɫ/ n masc
jet
El lluc o brot que treuen de nou els arbres i les plantes.
bouillonnement
Grífol d'aigua: El raig que fa l'aigua de baix a dalt, elevant-se sobre la superfície.
jeter
Fer o traure grífols: Brotar les plantes, treure llucs nous.

grípia /ˈɡɾi.pi.a/ /ˈɡɾi.pi.ə/ n fem
crèche

grívia /ˈɡɾi.vi.a/ /ˈɡɾi.vi.ə/ /ˈɡɾi.βi.a/ /ˈɡɾi.βi.ə/ n fem
vieille commune
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus bergylta)
labre verd
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus viridis)

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ alg ant bal cent eiv guait guaita guaitada guaitades guaitaia guaitaien guaitaies guaitam guaitant guaitar guaitara guaitaran guaitarem guaitaren guaitares guaitareu guaitaria guaitarien guaitaries guaitariva guaitariven guaitarives guaitarà guaitaràs guaitaré guaitaríem guaitaríeu guaitarívem guaitaríveu guaitassen guaitasses guaitassin guaitassis guaitat guaitats guaitau guaitava guaitaven guaitaves guaitavi guaitavo guaite guaiteguem guaiteguessa guaiteguessen guaiteguesses guaitegueu guaitegués guaiteguéssom guaiteguéssou guaitem guaiten guaites guaitessa guaitessen guaitesses guaitessi guaitessin guaitessis guaiteu guaiti guaitin guaitis guaito guaitos guaits guaità guaitàiem guaitàieu guaitàrem guaitàreu guaitàs guaitàssem guaitàsseu guaitàssim guaitàssiu guaitàvem guaitàvets guaitàveu guaitàvom guaités guaitéssem guaitésseu guaitéssim guaitéssiu guaití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
regarder guetter
aguaitar
regarder
mirar

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
gué
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.
bateau
Enfonsament suau en una vorera per facilitar l'accés a vehicles.

guanabaner /ɡwa.na.baˈneɾ/ /ɡwa.na.βaˈne/ n masc
corossolier

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
gant
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guant de batre n masc
gant de batte

guant del porter n masc
gant du gardien de but

guant del primera base n masc
gant du première base

guant del receptor n masc
gant du receveur

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
boîte à gants
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
gain

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ adj masc
gagnant
Que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
gagnant
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guany guanya guanyada guanyades guanyam guanyant guanyar guanyara guanyaran guanyarem guanyaren guanyares guanyareu guanyaria guanyarien guanyaries guanyarà guanyaràs guanyaré guanyaríem guanyaríeu guanyassen guanyasses guanyassin guanyassis guanyat guanyats guanyau guanyava guanyaven guanyaves guanye guanyem guanyen guanyes guanyessen guanyesses guanyessin guanyessis guanyeu guanyi guanyin guanyis guanyo guanyà guanyàrem guanyàreu guanyàs guanyàssem guanyàsseu guanyàssim guanyàssiu guanyàvem guanyàveu guanyés guanyéssem guanyésseu guanyéssim guanyéssiu guanyí occ sept val v
gagner

guanyar una base v
gagner une base

guanyar-se la vida v
gagner sa vie

guanàbana /ɡwaˈna.ba.na/ /ɡwəˈna.βə.nə/ n fem
corossol

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n masc
guarani
(invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.
Unitat monetària del Paraguai.

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n neut
Guarani

guarda /ˈɡwar.də/ /ˈɡwaɾ.ða/ n fem
guêtre de gardien de but
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Peça de l'equip d'un porter que s'utilitza per a protegir-se la cama.
garde
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats a banda i banda del central, que s'encarreguen principalment de protegir el quarterback de les entrades dels adversaris.

guarda dret n masc
garde droit

guarda esquerre n masc
garde gauche

guardabosc /ˌɡwar.dəˈβɔsk/ /ˌɡwaɾ.ðaˈbɔsk/ n neut
garde forestier

guardabraç n masc
brassard

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
garde du corps

guardamalucs /ˌɡwar.də.məˈɫuks/ /ˌɡwaɾ.ða.maˈɫuks/ n masc
protection de hanche

guardamà /ˌɡwar.dəˈma/ /ˌɡwaɾ.ðaˈma/ n masc
gant de protection

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv guard guarda guardada guardades guardaia guardaien guardaies guardam guardant guardar guardara guardaran guardarem guardaren guardares guardareu guardaria guardarien guardaries guardariva guardariven guardarives guardarà guardaràs guardaré guardaríem guardaríeu guardarívem guardaríveu guardassen guardasses guardassin guardassis guardat guardats guardau guardava guardaven guardaves guardavi guardavo guarde guardeguem guardeguessa guardeguessen guardeguesses guardegueu guardegués guardeguéssom guardeguéssou guardem guarden guardes guardessa guardessen guardesses guardessi guardessin guardessis guardeu guardi guardin guardis guardo guardos guards guardà guardàiem guardàieu guardàrem guardàreu guardàs guardàssem guardàsseu guardàssim guardàssiu guardàvem guardàvets guardàveu guardàvom guardés guardéssem guardésseu guardéssim guardéssiu guardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
garder
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
tirelire
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
gardien

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
guéret jachère

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ bal guareix guareixen guareixes guareixi guareixin guareixis guareixo guaresc guaresqui guaresquin guaresquis guaria guarida guarides guarien guaries guariguem guarigueu guarim guarint guarir guarira guariran guarirem guariren guarires guarireu guariria guaririen guariries guarirà guariràs guariré guariríem guariríeu guarisc guarisca guarisquen guarisques guarissen guarisses guarissin guarissis guarit guarits guariu guarix guarixen guarixes guarixo guarí guaríem guaríeu guarírem guaríreu guarís guaríssem guarísseu guaríssim guaríssiu n-occ occ sept val v
guérir

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
garnison
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ alg ant bal centr eiv guarneix guarneixa guarneixen guarneixes guarneixi guarneixin guarneixis guarneixo guarneixs guarnesc guarnesca guarnesquen guarnesques guarnesqui guarnesquin guarnesquis guarnia guarnida guarnides guarnien guarnies guarniguem guarniguera guarnigueren guarnigueres guarniguessen guarniguesses guarniguessin guarniguessis guarnigueu guarnigueva guarnigueven guarnigueves guarnigué guarniguérem guarniguéreu guarnigués guarniguéssem guarniguésseu guarniguéssim guarniguéssiu guarniguévem guarniguéveu guarnim guarnint guarnir guarnira guarniran guarnirem guarniren guarnires guarnireu guarniria guarnirien guarniries guarniriva guarniriven guarnirives guarnirà guarniràs guarniré guarniríem guarniríeu guarnirívem guarniríveu guarnisc guarnisca guarnisco guarniscos guarnisquem guarnisquen guarnisques guarnisqueu guarnissa guarnissen guarnisses guarnissi guarnissin guarnissis guarnist guarnit guarnits guarniu guarniva guarniven guarnives guarnix guarnixa guarnixen guarnixes guarnixi guarnixin guarnixis guarnixo guarnixos guarní guarníem guarníets guarníeu guarnírem guarníreu guarnís guarníscon guarníssem guarnísseu guarníssim guarníssiu guarníssom guarníssou guarnívem guarníveu guarníxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
garnir
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ adj masc
guatémaltèque

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ n masc
Guatémaltèque

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
caille caille des blés

gueg /ˈɡɛk/ n masc
guègue

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
guerre
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
guerrier
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
guérilla

guerxar /ɡerˈt͡ʃa/ /ɡeɾˈt͡ʃa/ /ɡeɾˈt͡ʃaɾ/ /ɡərˈʃa/ guerxa guerxada guerxades guerxant guerxar guerxaran guerxarem guerxaren guerxares guerxareu guerxaria guerxarien guerxaries guerxarà guerxaràs guerxaré guerxaríem guerxaríeu guerxat guerxats guerxava guerxaven guerxaves guerxem guerxen guerxes guerxessen guerxesses guerxessin guerxessis guerxeu guerxi guerxin guerxis guerxo guerxà guerxàrem guerxàreu guerxàvem guerxàveu guerxés guerxéssem guerxésseu guerxéssim guerxéssiu guerxí v
bomber
(transitiu) Deformar un cos pla fent-lo prendre una forma corba.

guetització /ge.ti.d͡za.siˈo/ /gə.tid.zə.siˈo/ n fem
ghettoïsation

guetitzar /ɡe.tiˈd͡za/ /ɡe.tiˈd͡zaɾ/ /ɡə.tidˈza/ alg ant bal cent eiv guetitz guetitza guetitzada guetitzades guetitzaia guetitzaien guetitzaies guetitzam guetitzant guetitzar guetitzara guetitzaran guetitzarem guetitzaren guetitzares guetitzareu guetitzaria guetitzarien guetitzaries guetitzariva guetitzariven guetitzarives guetitzarà guetitzaràs guetitzaré guetitzaríem guetitzaríeu guetitzarívem guetitzaríveu guetitzassen guetitzasses guetitzassin guetitzassis guetitzat guetitzats guetitzau guetitzava guetitzaven guetitzaves guetitzavi guetitzavo guetitze guetitzeguem guetitzeguessa guetitzeguessen guetitzeguesses guetitzegueu guetitzegués guetitzeguéssom guetitzeguéssou guetitzem guetitzen guetitzes guetitzessa guetitzessen guetitzesses guetitzessi guetitzessin guetitzessis guetitzeu guetitzi guetitzin guetitzis guetitzo guetitzos guetitzs guetitzà guetitzàiem guetitzàieu guetitzàrem guetitzàreu guetitzàs guetitzàssem guetitzàsseu guetitzàssim guetitzàssiu guetitzàvem guetitzàvets guetitzàveu guetitzàvom guetitzés guetitzéssem guetitzésseu guetitzéssim guetitzéssiu guetitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ghettoïser

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ n masc
ghetto

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
guide
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
glissière
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
guide
Persona que vol guiar una altra.
coach
(beisbol) Cadascun dels dos membres d'un equip atacant situats al box del guia que s'encarreguen de transmetre les indicacions de l'entrenador al batedor i els corredors, i de dirigir-los.

guia de primera base n neut
instructeur de première base

guia de tercera base n neut
instructeur de troisième base

guia didàctica n fem
guide de l'enseignant

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guia guiada guiades guiam guiant guiar guiara guiaran guiarem guiaren guiares guiareu guiaria guiarien guiaries guiarà guiaràs guiaré guiaríem guiaríeu guiassen guiasses guiassin guiassis guiat guiats guiau guiava guiaven guiaves guie guiem guien guies guiessen guiesses guiessin guiessis guieu guii guio guià guiàrem guiàreu guiàs guiàssem guiàsseu guiàssim guiàssiu guiàvem guiàveu guiés guiéssem guiésseu guiéssim guiéssiu guií guiï guiïn guiïs occ sept val v
guider
Fer de guia.

guiatge /ɡiˈa.d͡ʒe/ /ɡiˈa.d͡ʒə/ n masc
conduite
Acció de guiar.
guidisme
Moviment escolta femení.

guilleume /ɡiˈʎɛw.me/ /ɡiˈʎɛw.mə/ n masc
guillaume

guillotinar /ɡi.ʎo.tiˈna/ /ɡi.ʎo.tiˈnaɾ/ /ɡi.ʎu.tiˈna/ alg ant bal cent eiv guillotina guillotinada guillotinades guillotinaia guillotinaien guillotinaies guillotinam guillotinant guillotinar guillotinara guillotinaran guillotinarem guillotinaren guillotinares guillotinareu guillotinaria guillotinarien guillotinaries guillotinariva guillotinariven guillotinarives guillotinarà guillotinaràs guillotinaré guillotinaríem guillotinaríeu guillotinarívem guillotinaríveu guillotinassen guillotinasses guillotinassin guillotinassis guillotinat guillotinats guillotinau guillotinava guillotinaven guillotinaves guillotinavi guillotinavo guillotine guillotineguem guillotineguessa guillotineguessen guillotineguesses guillotinegueu guillotinegués guillotineguéssom guillotineguéssou guillotinem guillotinen guillotines guillotinessa guillotinessen guillotinesses guillotinessi guillotinessin guillotinessis guillotineu guillotini guillotinin guillotinis guillotino guillotinos guillotinà guillotinàiem guillotinàieu guillotinàrem guillotinàreu guillotinàs guillotinàssem guillotinàsseu guillotinàssim guillotinàssiu guillotinàvem guillotinàvets guillotinàveu guillotinàvom guillotinés guillotinéssem guillotinésseu guillotinéssim guillotinéssiu guillotiní guillotín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guillotiner

guimbalet n masc
brimbale

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
guimbarde

guineu n fem
renard
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Alopias vulpinus)

guingueta /ɡiŋˈɡe.ta/ /ɡiŋˈɡə.tə/ /ɡiŋˈɡɛ.tə/ n fem
baraque
Construcció portàtil per allotjar una petita atracció de fira.
paillote
Establiment o construcció no fixa situada a la vora d'una platja per vendre-hi begudes o aliments.

guinyol /ɡiˈɲɔɫ/ n masc
guignol

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
scénariste

guipuscoà /ɡi.pus.koˈa/ /ɡi.pus.kuˈa/ adj masc
guipuscoan
Relatiu o pertanyent a Guipúscoa o als seus habitants.

guipuscoà /ɡi.pus.koˈa/ /ɡi.pus.kuˈa/ n masc
guipuscoan
Dialecte del basc parlat a la província de Guipúscoa i a part de Navarra.

guirigall /ɡi.ɾiˈɣaj/ /ɡi.ɾiˈɣaʎ/ n masc
brouhaha

guisa /gi.za/ /gi.zə/ n fem
manière

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
guitare

guitarra acústica n fem
guitare acoustique

guitarra batent n fem
guitare en bateau

guitarra clàssica n fem
guitare classique

guitarra de doble mànec n fem
guitare à deux manches

guitarra elèctrica n fem
guitare électrique

guitarra flamenca n fem
guitare flamenca

guitarra lira n fem
guitare-lyre

guitarra llatina n fem
guitare latine

guitarra llaüt n fem
luth-guitare

guitarra moresca n fem
guitare mauresque

guitarró /gi.taˈro/ /gi.təˈro/ n masc
petite guitare soprano

guix n masc
plâtre
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
craie gypse
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
craie
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guixa /ˈɡi.ʃa/ /ˈɡi.ʃə/ n fem
gesse

guió /ɡiˈo/ n masc
tiret
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
plan
Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

guió il·lustrat n masc
scénarimage

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
gujarati

gules /ˈɡu.ɫes/ /ˈɡu.ɫəs/ n masc
gules

gumener /ɡu.meˈne/ /ɡu.meˈneɾ/ /ɡu.məˈne/ n masc
cordier

gurmet /ɡurˈmɛt/ /ɡuɾˈmet/ n neut
gourmet

guru /ˈɡu.ɾu/ n masc
gourou
Guia espiritual hindú.

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ n fem
guzla

guspirejar /ɡus.pi.ɾeˈd͡ʒa/ /ɡus.pi.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ɡus.pi.ɾeˈʒa/ /ɡus.pi.ɾəˈd͡ʒa/ /ɡus.pi.ɾəˈʒa/ alg bal eiv guspirege guspiregem guspiregen guspireges guspiregessen guspiregesses guspiregessin guspiregessis guspiregeu guspiregi guspiregin guspiregis guspiregés guspiregéssem guspiregésseu guspiregéssim guspiregéssiu guspiregí guspireig guspireja guspirejada guspirejades guspirejam guspirejant guspirejar guspirejara guspirejaran guspirejarem guspirejaren guspirejares guspirejareu guspirejaria guspirejarien guspirejaries guspirejarà guspirejaràs guspirejaré guspirejaríem guspirejaríeu guspirejassen guspirejasses guspirejassin guspirejassis guspirejat guspirejats guspirejau guspirejava guspirejaven guspirejaves guspirejo guspirejà guspirejàrem guspirejàreu guspirejàs guspirejàssem guspirejàsseu guspirejàssim guspirejàssiu guspirejàvem guspirejàveu nota 1 occ sept v.cent val v
étinceler

gust /ˈɡust/ n masc
goût
Sentit que permet percebre els sabors.
saveur
sabor

gustosament /ɡusˌto.zaˈmen/ /ɡusˌto.zaˈment/ /ɡusˌto.zəˈmen/ /ɡusˌto.zəˈment/ adv
volontiers

gutxo /ˈɡu.t͡ʃo/ /ˈɡu.t͡ʃu/ n masc
pailona commun
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Centroscymnus coelolepis)
squale-chagrin commun
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Centrophorus granulosus)

gutxo boreal n masc
laimargue de la Mediterraneé

guàrdia /ˈɡwar.di.ə/ /ˈɡwaɾ.ði.a/ n fem
garde
Cos armat encarregat de la protecció o custòdia d’una persona o d’una cosa.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
geyser

guímel /ˈɡi.meɫ/ /ˈɡi.məɫ/ n fem
guimel

gàlib /ˈɡa.ɫip/ n masc
gabarit
Conjunt de dimensions màximes d’un vehicle i de les construccions per on pot passar.
Plantilla de les quadernes d’una nau per a la seva construcció.

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
gaulois
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
gargouille

gèlid /ˈd͡ʒɛ.ɫit/ /ˈʒɛ.ɫit/ adj masc
gelé

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ n neut
Gémeau

gènere n masc
genre
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènere femení n masc
féminin
Categoria gramatical corresponent a tots els termes referits al sexe femení o assimilables per l’ús.
Conjunt de totes les dones.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ n fem
genèse

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
jujube

gòbids /ˈɡɔ.βits/ n masc
gobies

gòspel /ˈɡɔs.peɫ/ /ˈɡɔs.pəɫ/ n masc
gospel

góndol /ˈɡon.doɫ/ /ˈɡon.duɫ/ n masc
fémelot

h aspirada n fem
h aspiré

ha /ˈha/ Interjection
ha
Expressió usada per a indicar el riure o, repetida, una riallada.

ha ha /ˈhaˈha/ Interjection
ah ah
Imitació d’una riallada.

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv habilit habilita habilitada habilitades habilitaia habilitaien habilitaies habilitam habilitant habilitar habilitara habilitaran habilitarem habilitaren habilitares habilitareu habilitaria habilitarien habilitaries habilitariva habilitariven habilitarives habilitarà habilitaràs habilitaré habilitaríem habilitaríeu habilitarívem habilitaríveu habilitassen habilitasses habilitassin habilitassis habilitat habilitats habilitau habilitava habilitaven habilitaves habilitavi habilitavo habilite habiliteguem habiliteguessa habiliteguessen habiliteguesses habilitegueu habilitegués habiliteguéssom habiliteguéssou habilitem habiliten habilites habilitessa habilitessen habilitesses habilitessi habilitessin habilitessis habiliteu habiliti habilitin habilitis habilito habilitos habilits habilità habilitàiem habilitàieu habilitàrem habilitàreu habilitàs habilitàssem habilitàsseu habilitàssim habilitàssiu habilitàvem habilitàvets habilitàveu habilitàvom habilités habilitéssem habilitésseu habilitéssim habilitéssiu habilití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
habiliter

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
compétence

habilitat social n fem
aptitude sociale

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
chambre

habitacle /a.biˈta.kɫe/ /ə.βiˈta.kɫə/ n masc
habitacle

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
habitant
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ alg ant bal cent eiv habit habita habitada habitades habitaia habitaien habitaies habitam habitant habitar habitara habitaran habitarem habitaren habitares habitareu habitaria habitarien habitaries habitariva habitariven habitarives habitarà habitaràs habitaré habitaríem habitaríeu habitarívem habitaríveu habitassen habitasses habitassin habitassis habitat habitats habitau habitava habitaven habitaves habitavi habitavo habite habiteguem habiteguessa habiteguessen habiteguesses habitegueu habitegués habiteguéssom habiteguéssou habitem habiten habites habitessa habitessen habitesses habitessi habitessin habitessis habiteu habiti habitin habitis habito habitos habits habità habitàiem habitàieu habitàrem habitàreu habitàs habitàssem habitàsseu habitàssim habitàssiu habitàvem habitàvets habitàveu habitàvom habités habitéssem habitésseu habitéssim habitéssiu habití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
habiter

habitatge /a.biˈta.d͡ʒe/ n masc
logement

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
habituel

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ adv
habituellement

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) habitua habituada habituades habituam habituant habituar habituara habituaran habituarem habituaren habituares habituareu habituaria habituarien habituaries habituarà habituaràs habituaré habituaríem habituaríeu habituassen habituasses habituassin habituassis habituat habituats habituau habituava habituaven habituaves habitue habituem habituen habitues habituessen habituesses habituessin habituessis habitueu habituo habituu habituà habituàrem habituàreu habituàs habituàssem habituàsseu habituàssim habituàssiu habituàvem habituàveu habitués habituéssem habituésseu habituéssim habituéssiu habituí habituï habituïn habituïs occ sept val v
habituer

habitud /a.biˈtut/ /ə.βiˈtut/ n fem
habitude

hac /ˈak/ n fem
ache

haca /ˈa.ka/ /ˈa.kə/ n fem
bidet

hacanea /a.kaˈne.a/ /ə.kəˈne.ə/ n fem
haquenée

hadró n masc
hadron

hafni n masc
hafnium

hagiotoponímia /a.d͡ʒi.o.to.poˈni.mi.a/ /a.ʒi.o.to.poˈni.mi.a/ /ə.ʒi.o.to.poˈni.mi.ə/ /ə.ʒi.u.tu.puˈni.mi.ə/ n fem
hagiotoponymie

hagiotopònim /a.d͡ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /a.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.u.tuˈpɔ.nim/ n masc
hagiotoponyme

haik /ˈhajk/ n masc
haïk

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
haschisch

halal /haˈɫaɫ/ /həˈɫaɫ/ halal adj
halal

halibut /a.ɫiˈbut/ /ə.ɫiˈβut/ n masc
flétan

hall /ˈhɔɫ/ n masc
hall

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
halo

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
halogène

ham /ˈam/ n masc
hameçon

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
hand-ball handball

handbol d'onze n masc
handball à onze

handicap /ˈhan.di.kap/ /ˈhan.di.kəp/ n masc
handicap

handicap del camp n masc
handicap de parcours

handicapar /an.di.kaˈpa/ /an.di.kaˈpaɾ/ /ən.di.kəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) handicap handicapa handicapada handicapades handicapam handicapant handicapar handicapara handicaparan handicaparem handicaparen handicapares handicapareu handicaparia handicaparien handicaparies handicaparà handicaparàs handicaparé handicaparíem handicaparíeu handicapassen handicapasses handicapassin handicapassis handicapat handicapats handicapau handicapava handicapaven handicapaves handicape handicapem handicapen handicapes handicapessen handicapesses handicapessin handicapessis handicapeu handicapi handicapin handicapis handicapo handicapà handicapàrem handicapàreu handicapàs handicapàssem handicapàsseu handicapàssim handicapàssiu handicapàvem handicapàveu handicapés handicapéssem handicapésseu handicapéssim handicapéssiu handicapí occ sept val v
handicaper

haplologia /a.pɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.pɫo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pɫo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
haplologie

haram /haˈɾam/ /həˈɾam/ haram adj
haram

harmala /aɾˈma.ɫa/ /ərˈma.ɫə/ n fem
harmel

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
harmonie

harmoniosament /ar.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈment/ /ər.mu.niˌo.zəˈmen/ /əɾ.mo.niˌo.zəˈment/ adv
harmonieusement

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) harmonitz harmonitza harmonitzada harmonitzades harmonitzam harmonitzant harmonitzar harmonitzara harmonitzaran harmonitzarem harmonitzaren harmonitzares harmonitzareu harmonitzaria harmonitzarien harmonitzaries harmonitzarà harmonitzaràs harmonitzaré harmonitzaríem harmonitzaríeu harmonitzassen harmonitzasses harmonitzassin harmonitzassis harmonitzat harmonitzats harmonitzau harmonitzava harmonitzaven harmonitzaves harmonitze harmonitzem harmonitzen harmonitzes harmonitzessen harmonitzesses harmonitzessin harmonitzessis harmonitzeu harmonitzi harmonitzin harmonitzis harmonitzo harmonitzà harmonitzàrem harmonitzàreu harmonitzàs harmonitzàssem harmonitzàsseu harmonitzàssim harmonitzàssiu harmonitzàvem harmonitzàveu harmonitzés harmonitzéssem harmonitzésseu harmonitzéssim harmonitzéssiu harmonitzí occ sept val v
harmoniser
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
harmonica

harmònicament /arˌmɔ.ni.kaˈmen/ /aɾˌmɔ.ni.kaˈmen/ /aɾˌmɔ.ni.kaˈment/ /ərˌmɔ.ni.kəˈmen/ /əɾˌmɔ.ni.kəˈment/ adv
harmoniquement

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ n masc
harmonium

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
haruspice
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
hassium

hat-trick /ˌhatˈtɾik/ n masc
hat-trick

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
haoussa
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
avoir
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
avoir
Tenir en possessió.

haver de v
devoir
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.
(seguit d’infinitiu) Valor de possibilitat o probabilitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
y avoir

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
hawaïen hawaiien
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
Hawaïen hawaiien
Individu natural de Hawaii.
hawaïen hawaiien
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

he /ˈaj/ /ˈe/ n fem
hè

hebraïtzar /e.bɾa.iˈzaɾ/ /e.βɾa.iˈd͡za/ /e.βɾa.iˈza/ /ə.βɾə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hebraïtz hebraïtza hebraïtzada hebraïtzades hebraïtzam hebraïtzant hebraïtzar hebraïtzara hebraïtzaran hebraïtzarem hebraïtzaren hebraïtzares hebraïtzareu hebraïtzaria hebraïtzarien hebraïtzaries hebraïtzarà hebraïtzaràs hebraïtzaré hebraïtzaríem hebraïtzaríeu hebraïtzassen hebraïtzasses hebraïtzassin hebraïtzassis hebraïtzat hebraïtzats hebraïtzau hebraïtzava hebraïtzaven hebraïtzaves hebraïtze hebraïtzem hebraïtzen hebraïtzes hebraïtzessen hebraïtzesses hebraïtzessin hebraïtzessis hebraïtzeu hebraïtzi hebraïtzin hebraïtzis hebraïtzo hebraïtzà hebraïtzàrem hebraïtzàreu hebraïtzàs hebraïtzàssem hebraïtzàsseu hebraïtzàssim hebraïtzàssiu hebraïtzàvem hebraïtzàveu hebraïtzés hebraïtzéssem hebraïtzésseu hebraïtzéssim hebraïtzéssiu hebraïtzí occ sept val v
hébraïser

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ hebrea adj masc
hébraïque
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
hébreu
Llengua semítica parlada a Israel.

hebreu antic n masc
hébreu ancien

hebreu bíblic n masc
hébreu biblique

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ n fem
hécatombe

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hectare

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
hédonisme

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
hégémonie

heli n masc
hélium

helicoïdal /e.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ku.iˈðaɫ/ adj
hélicoïdal

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
helicoptère hélicoptère
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

helicó /e.liˈko/ /ə.ɫiˈko/ n masc
hélicon

heliotropi /ə.ɫi.oˈtɾɔ.pi/ /ə.ɫi.uˈtɾɔ.pi/ n masc
héliotrope
Planta del gènere Heliotropium de flors oloroses i petites en cimes denses que només apareixen a la cara de la planta que dóna al Sol.

helvètic /eɫˈvɛ.tik/ /eɫˈβɛ.tik/ /əɫˈvɛ.tik/ /əɫˈβɛ.tik/ adj masc
helvète
Relatiu o pertanyent a la Confederació Helvètica o a Helvècia.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ n masc
hellénisme

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hel·lenitz hel·lenitza hel·lenitzada hel·lenitzades hel·lenitzam hel·lenitzant hel·lenitzar hel·lenitzara hel·lenitzaran hel·lenitzarem hel·lenitzaren hel·lenitzares hel·lenitzareu hel·lenitzaria hel·lenitzarien hel·lenitzaries hel·lenitzarà hel·lenitzaràs hel·lenitzaré hel·lenitzaríem hel·lenitzaríeu hel·lenitzassen hel·lenitzasses hel·lenitzassin hel·lenitzassis hel·lenitzat hel·lenitzats hel·lenitzau hel·lenitzava hel·lenitzaven hel·lenitzaves hel·lenitze hel·lenitzem hel·lenitzen hel·lenitzes hel·lenitzessen hel·lenitzesses hel·lenitzessin hel·lenitzessis hel·lenitzeu hel·lenitzi hel·lenitzin hel·lenitzis hel·lenitzo hel·lenitzà hel·lenitzàrem hel·lenitzàreu hel·lenitzàs hel·lenitzàssem hel·lenitzàsseu hel·lenitzàssim hel·lenitzàssiu hel·lenitzàvem hel·lenitzàveu hel·lenitzés hel·lenitzéssem hel·lenitzésseu hel·lenitzéssim hel·lenitzéssiu hel·lenitzí occ sept val v
helléniser

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
Hellène

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
hellénique

hem /ˈem/ /ˈəm/ /ˈɛm/ Interjection
hem

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
hématologie

hematològic /e.ma.toˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.ma.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.tuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
hématologique

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
hématome

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
hématurie

hemeroteca /e.me.ɾoˈte.ka/ /ə.mə.ɾoˈtɛ.kə/ /ə.mə.ɾuˈtɛ.kə/ n fem
hémérothèque
Col·lecció ordenada de diaris, revistes i altres publicacions periòdiques.
Lloc que conté una col·lecció ordenada de diaris, revistes i altres publicacions periòdiques.
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de diaris, revistes i altres publicacions periòdiques.

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
hémisphère

hemisferoïdal /e.mis.fe.ɾo.iˈðaɫ/ /ə.mis.fə.ɾo.iˈðaɫ/ /ə.mis.fə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
hémisphéroïdal

hemiòbol /e.miˈɔ.boɫ/ /ə.miˈɔ.boɫ/ /ə.miˈɔ.buɫ/ /ə.miˈɔ.βuɫ/ n masc
hémiobole

hemodialitzar /e.mo.ði.a.ɫiˈd͡za/ /e.mo.ði.a.ɫiˈza/ /e.mo.ði.a.ɫiˈzaɾ/ /ə.mo.ði.ə.ɫiˈd͡za/ /ə.mu.ði.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hemodialitz hemodialitza hemodialitzada hemodialitzades hemodialitzam hemodialitzant hemodialitzar hemodialitzara hemodialitzaran hemodialitzarem hemodialitzaren hemodialitzares hemodialitzareu hemodialitzaria hemodialitzarien hemodialitzaries hemodialitzarà hemodialitzaràs hemodialitzaré hemodialitzaríem hemodialitzaríeu hemodialitzassen hemodialitzasses hemodialitzassin hemodialitzassis hemodialitzat hemodialitzats hemodialitzau hemodialitzava hemodialitzaven hemodialitzaves hemodialitze hemodialitzem hemodialitzen hemodialitzes hemodialitzessen hemodialitzesses hemodialitzessin hemodialitzessis hemodialitzeu hemodialitzi hemodialitzin hemodialitzis hemodialitzo hemodialitzà hemodialitzàrem hemodialitzàreu hemodialitzàs hemodialitzàssem hemodialitzàsseu hemodialitzàssim hemodialitzàssiu hemodialitzàvem hemodialitzàveu hemodialitzés hemodialitzéssem hemodialitzésseu hemodialitzéssim hemodialitzéssiu hemodialitzí occ sept val v
hémodialyser

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
hémoglobine

hemolític /e.moˈɫi.tik/ /ə.moˈɫi.tik/ /ə.muˈɫi.tik/ adj masc
hémolytique

hemorroide /e.moˈrɔj.ðe/ /ə.moˈrɔj.ðə/ /ə.muˈrɔj.ðə/ n fem
hémorroïde

hemorroïdal /e.mo.ro.iˈðaɫ/ /ə.mo.ro.iˈðaɫ/ /ə.mu.ru.iˈðaɫ/ adj
hémorroïdal

hendíadis /enˈði.a.ðis/ /ənˈði.ə.ðis/ n masc
hendiadys

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
hépatite

heptaedre /ep.taˈe.ðɾe/ /əp.təˈɛ.ðɾə/ n masc
heptaèdre

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
heptagone

herba /ˈer.bə/ n fem
herbe

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
herbacé
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.

herbejar /er.βeˈd͡ʒa/ /eɾ.βeˈd͡ʒaɾ/ /ər.bəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) herbege herbegem herbegen herbeges herbegessen herbegesses herbegessin herbegessis herbegeu herbegi herbegin herbegis herbegés herbegéssem herbegésseu herbegéssim herbegéssiu herbegí herbeig herbeja herbejada herbejades herbejam herbejant herbejar herbejara herbejaran herbejarem herbejaren herbejares herbejareu herbejaria herbejarien herbejaries herbejarà herbejaràs herbejaré herbejaríem herbejaríeu herbejassen herbejasses herbejassin herbejassis herbejat herbejats herbejau herbejava herbejaven herbejaves herbejo herbejà herbejàrem herbejàreu herbejàs herbejàssem herbejàsseu herbejàssim herbejàssiu herbejàvem herbejàveu occ sept val v
paître
Pasturar l'herba.

herboritzar /er.βo.ɾiˈd͡za/ /eɾ.bo.ɾiˈzaɾ/ /eɾ.βo.ɾiˈza/ /ər.bu.ɾiˈd͡za/ /əɾ.bo.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) herboritz herboritza herboritzada herboritzades herboritzam herboritzant herboritzar herboritzara herboritzaran herboritzarem herboritzaren herboritzares herboritzareu herboritzaria herboritzarien herboritzaries herboritzarà herboritzaràs herboritzaré herboritzaríem herboritzaríeu herboritzassen herboritzasses herboritzassin herboritzassis herboritzat herboritzats herboritzau herboritzava herboritzaven herboritzaves herboritze herboritzem herboritzen herboritzes herboritzessen herboritzesses herboritzessin herboritzessis herboritzeu herboritzi herboritzin herboritzis herboritzo herboritzà herboritzàrem herboritzàreu herboritzàs herboritzàssem herboritzàsseu herboritzàssim herboritzàssiu herboritzàvem herboritzàveu herboritzés herboritzéssem herboritzésseu herboritzéssim herboritzéssiu herboritzí occ sept val v
herboriser

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) heret hereta heretada heretades heretam heretant heretar heretara heretaran heretarem heretaren heretares heretareu heretaria heretarien heretaries heretarà heretaràs heretaré heretaríem heretaríeu heretassen heretasses heretassin heretassis heretat heretats heretau heretava heretaven heretaves herete heretem hereten heretes heretessen heretesses heretessin heretessis hereteu hereti heretin heretis hereto heretà heretàrem heretàreu heretàs heretàssem heretàsseu heretàssim heretàssiu heretàvem heretàveu heretés heretéssem heretésseu heretéssim heretéssiu heretí occ sept val v
hériter
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretat /e.ɾeˈtat/ /ə.ɾəˈtat/ n fem
propiété

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
hérétique

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
héritier héritière
Persona que rep una herència.
aîné
Primogènit home, que antigament tenia el dret a la part més important de l'herència, és a dir, l'hisenda i les terres.

hermafrodita /eɾ.ma.fɾoˈði.ta/ /ər.mə.fɾuˈði.tə/ /əɾ.mə.fɾoˈði.tə/ adj
hermaphrodite

hermenèutica /eɾ.meˈnɛw.ti.ka/ /ər.məˈnɛw.ti.kə/ n fem
herméneutique

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
hermétiquement

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
héros

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
héroïque

heroicament /eˌɾɔj.kaˈmen/ /eˌɾɔj.kaˈment/ /əˌɾɔj.kəˈmen/ /əˌɾɔj.kəˈment/ adv
héroïquement

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n fem
héroïne
Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
héroïne
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hertz

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
heritage
Llegat.
heritage héritage
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
hérédité
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
hérétique

hesitar /e.ziˈta/ /e.ziˈtaɾ/ /ə.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hesit hesita hesitada hesitades hesitam hesitant hesitar hesitara hesitaran hesitarem hesitaren hesitares hesitareu hesitaria hesitarien hesitaries hesitarà hesitaràs hesitaré hesitaríem hesitaríeu hesitassen hesitasses hesitassin hesitassis hesitat hesitats hesitau hesitava hesitaven hesitaves hesite hesitem hesiten hesites hesitessen hesitesses hesitessin hesitessis hesiteu hesiti hesitin hesitis hesito hesità hesitàrem hesitàreu hesitàs hesitàssem hesitàsseu hesitàssim hesitàssiu hesitàvem hesitàveu hesités hesitéssem hesitésseu hesitéssim hesitéssiu hesití occ sept val v
hésiter

het /ˈet/ /ˈɛt/ n fem
hèt

hetero- prefix
hétéro-

heteroavaluació n fem
hétéroévaluation

heterofòbia /e.te.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.tə.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
hétérophobie

heterograma /e.te.ɾoˈɣɾa.ma/ /ə.tə.ɾoˈɣɾa.mə/ /ə.tə.ɾuˈɣɾa.mə/ n masc
hétérogramme

heterogàmia /e.te.ɾoˈɣa.mi.a/ /ə.tə.ɾoˈɣa.mi.ə/ /ə.tə.ɾuˈɣa.mi.ə/ n fem
anisogamie

heteronomia /e.te.ɾo.noˈmi.a/ /ə.tə.ɾu.nuˈmi.ə/ n fem
hétéronomie

heteropatriarcat /ˌe.te.ɾo.pa.tɾi.aɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾo.pə.tɾi.əɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾu.pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
hétéropatriarcat

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
hétérosexuel

heterosexualitat /ˌe.te.ɾo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
hétérosexualité

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ n masc
hétéronyme

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
lierre

heurístic /ewˈɾis.tik/ /əwˈɾis.tik/ adj masc
heuristique

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
heuristique

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ adj
hexadécimal

hexaedre /eɡ.zaˈe.ðɾe/ /əɡ.zəˈɛ.ðɾə/ n masc
hexaèdre

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
hexagone

hi /j/ pronoun
y

hiat /ˈjat/ n masc
hiatus

hiatal /jaˈtaɫ/ /jəˈtaɫ/ adj
hiatal
(anatomia) Relatiu a un hiat

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
hibernation

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hibern hiberna hibernada hibernades hibernam hibernant hibernar hibernara hibernaran hibernarem hibernaren hibernares hibernareu hibernaria hibernarien hibernaries hibernarà hibernaràs hibernaré hibernaríem hibernaríeu hibernassen hibernasses hibernassin hibernassis hibernat hibernats hibernau hibernava hibernaven hibernaves hiberne hibernem hibernen hibernes hibernessen hibernesses hibernessin hibernessis hiberneu hiberni hibernin hibernis hiberno hibernà hibernàrem hibernàreu hibernàs hibernàssem hibernàsseu hibernàssim hibernàssiu hibernàvem hibernàveu hibernés hibernéssem hibernésseu hibernéssim hibernéssiu hiberní occ sept val v
hiberner

hidrat /iˈðɾat/ n masc
hydrate

hidratació /i.ðɾa.ta.siˈo/ /i.ðɾə.tə.siˈo/ n fem
hydratation

hidratar /i.ðɾaˈta/ /i.ðɾaˈtaɾ/ /i.ðɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrat hidrata hidratada hidratades hidratam hidratant hidratar hidratara hidrataran hidratarem hidrataren hidratares hidratareu hidrataria hidratarien hidrataries hidratarà hidrataràs hidrataré hidrataríem hidrataríeu hidratassen hidratasses hidratassin hidratassis hidratat hidratats hidratau hidratava hidrataven hidrataves hidrate hidratem hidraten hidrates hidratessen hidratesses hidratessin hidratessis hidrateu hidrati hidratin hidratis hidrato hidratà hidratàrem hidratàreu hidratàs hidratàssem hidratàsseu hidratàssim hidratàssiu hidratàvem hidratàveu hidratés hidratéssem hidratésseu hidratéssim hidratéssiu hidratí occ sept val v
hydrater
(química) Combinar una substància amb aigua, convertir en hidrat.

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hydrogène

hidrogenar /i.ðɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /i.ðɾo.ʒeˈna/ /i.ðɾu.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrogena hidrogenada hidrogenades hidrogenam hidrogenant hidrogenar hidrogenara hidrogenaran hidrogenarem hidrogenaren hidrogenares hidrogenareu hidrogenaria hidrogenarien hidrogenaries hidrogenarà hidrogenaràs hidrogenaré hidrogenaríem hidrogenaríeu hidrogenassen hidrogenasses hidrogenassin hidrogenassis hidrogenat hidrogenats hidrogenau hidrogenava hidrogenaven hidrogenaves hidrogene hidrogenem hidrogenen hidrogenes hidrogenessen hidrogenesses hidrogenessin hidrogenessis hidrogeneu hidrogeni hidrogenin hidrogenis hidrogeno hidrogenà hidrogenàrem hidrogenàreu hidrogenàs hidrogenàssem hidrogenàsseu hidrogenàssim hidrogenàssiu hidrogenàvem hidrogenàveu hidrogenés hidrogenéssem hidrogenésseu hidrogenéssim hidrogenéssiu hidrogení hidrogèn occ sept val v
hydrogéner

hidrolitzar /i.ðɾo.liˈd͡za/ /i.ðɾo.liˈzaɾ/ /i.ðɾu.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hidrolitz hidrolitza hidrolitzada hidrolitzades hidrolitzam hidrolitzant hidrolitzar hidrolitzara hidrolitzaran hidrolitzarem hidrolitzaren hidrolitzares hidrolitzareu hidrolitzaria hidrolitzarien hidrolitzaries hidrolitzarà hidrolitzaràs hidrolitzaré hidrolitzaríem hidrolitzaríeu hidrolitzassen hidrolitzasses hidrolitzassin hidrolitzassis hidrolitzat hidrolitzats hidrolitzau hidrolitzava hidrolitzaven hidrolitzaves hidrolitze hidrolitzem hidrolitzen hidrolitzes hidrolitzessen hidrolitzesses hidrolitzessin hidrolitzessis hidrolitzeu hidrolitzi hidrolitzin hidrolitzis hidrolitzo hidrolitzà hidrolitzàrem hidrolitzàreu hidrolitzàs hidrolitzàssem hidrolitzàsseu hidrolitzàssim hidrolitzàssiu hidrolitzàvem hidrolitzàveu hidrolitzés hidrolitzéssem hidrolitzésseu hidrolitzéssim hidrolitzéssiu hidrolitzí occ sept val v
hydrolyser

hidronímia /i.ðɾoˈni.mi.a/ /i.ðɾoˈni.mi.ə/ /i.ðɾuˈni.mi.ə/ n fem
hydronymie

hidrostàtic /i.ðɾosˈta.tik/ /i.ðɾusˈta.tik/ adj masc
hydrostatique

hidrostàtica /i.ðɾosˈta.ti.ka/ /i.ðɾosˈta.ti.kə/ /i.ðɾusˈta.ti.kə/ n fem
hydrostatique

hidroxil /i.ðɾokˈsiɫ/ /i.ðɾukˈsiɫ/ n masc
hydroxyle

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
hydronyme

hiena /ˈje.na/ n fem
hyène

hiena tacada n fem
hyène tachetée

hieràticament /jeˌɾa.ti.kaˈmen/ /jeˌɾa.ti.kaˈment/ /jəˌɾa.ti.kəˈmen/ /jəˌɾa.ti.kəˈment/ adv
hiératiquement

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
hygiène

higiene escolar n fem
hygiène scolaire

higienitzar //i.d͡ʒi.e.niˈˈza/ //i.d͡ʒi.e.niˈˈzaɾ/ //i.ʒi.eˈniˈd͡.za/ //i.ʒiˈə.nidˈ.zə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) higienitz higienitza higienitzada higienitzades higienitzam higienitzant higienitzar higienitzara higienitzaran higienitzarem higienitzaren higienitzares higienitzareu higienitzaria higienitzarien higienitzaries higienitzarà higienitzaràs higienitzaré higienitzaríem higienitzaríeu higienitzassen higienitzasses higienitzassin higienitzassis higienitzat higienitzats higienitzau higienitzava higienitzaven higienitzaves higienitze higienitzem higienitzen higienitzes higienitzessen higienitzesses higienitzessin higienitzessis higienitzeu higienitzi higienitzin higienitzis higienitzo higienitzà higienitzàrem higienitzàreu higienitzàs higienitzàssem higienitzàsseu higienitzàssim higienitzàssiu higienitzàvem higienitzàveu higienitzés higienitzéssem higienitzésseu higienitzéssim higienitzéssiu higienitzí occ sept val v
hygiéniser

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
hygiénique

higiènicament /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈment/ /i.ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈment/ adv
hygiéniquement

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
hijab

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
hymne

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
hindî
Llengua parlada a l'Índia.

hinterland /ˈhin.ter.ɫan/ /ˈhin.teɾ.ɫan/ /ˈhin.teɾ.ɫant/ n masc
hinterland

hioide /ˈjɔj.ðe/ /ˈjɔj.ðə/ adj
hyoïde

hioïdal /jo.iˈðaɫ/ /ju.iˈðaɫ/ adj
hyoïdien

hiperactiu /i.pe.ɾakˈtiw/ adj masc
hyperactif

hiperactivitat n fem
hyperactivité

hiperbòlicament /i.perˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /i.peɾˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /i.peɾˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /i.pərˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /i.pəɾˌbɔ.ɫi.kəˈment/ adv
hyperboliquement

hiperemotivitat n fem
hyperémotivité

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hyperinflation

hipermercat /i.peɾ.meɾˈkat/ /i.pər.mərˈkat/ n masc
hypermarché

hipermèdia /i.peɾˈmɛ.ði.a/ /i.pərˈmɛ.ði.ə/ n masc
hypermédia

hipersexualització /ˌi.per.sek.su.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ˌi.peɾ.sek.su.a.ɫi.za.siˈo/ /ˌi.pər.sək.su.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
hypersexualisation

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hypertexte

hipertrofiar /i.per.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈaɾ/ /i.pər.tɾu.fiˈa/ /i.pəɾ.tɾo.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hipertrofia hipertrofiada hipertrofiades hipertrofiam hipertrofiant hipertrofiar hipertrofiara hipertrofiaran hipertrofiarem hipertrofiaren hipertrofiares hipertrofiareu hipertrofiaria hipertrofiarien hipertrofiaries hipertrofiarà hipertrofiaràs hipertrofiaré hipertrofiaríem hipertrofiaríeu hipertrofiassen hipertrofiasses hipertrofiassin hipertrofiassis hipertrofiat hipertrofiats hipertrofiau hipertrofiava hipertrofiaven hipertrofiaves hipertrofie hipertrofiem hipertrofien hipertrofies hipertrofiessen hipertrofiesses hipertrofiessin hipertrofiessis hipertrofieu hipertrofii hipertrofio hipertrofià hipertrofiàrem hipertrofiàreu hipertrofiàs hipertrofiàssem hipertrofiàsseu hipertrofiàssim hipertrofiàssiu hipertrofiàvem hipertrofiàveu hipertrofiés hipertrofiéssem hipertrofiésseu hipertrofiéssim hipertrofiéssiu hipertrofií hipertrofiï hipertrofiïn hipertrofiïs occ sept val v
hypertrophier

hiperventilar /i.per.βen.tiˈɫa/ /i.peɾ.ven.tiˈɫaɾ/ /i.peɾ.βen.tiˈɫa/ /i.pər.bən.tiˈɫa/ /i.pəɾ.vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hiperventil hiperventila hiperventilada hiperventilades hiperventilam hiperventilant hiperventilar hiperventilara hiperventilaran hiperventilarem hiperventilaren hiperventilares hiperventilareu hiperventilaria hiperventilarien hiperventilaries hiperventilarà hiperventilaràs hiperventilaré hiperventilaríem hiperventilaríeu hiperventilassen hiperventilasses hiperventilassin hiperventilassis hiperventilat hiperventilats hiperventilau hiperventilava hiperventilaven hiperventilaves hiperventile hiperventilem hiperventilen hiperventiles hiperventilessen hiperventilesses hiperventilessin hiperventilessis hiperventileu hiperventili hiperventilin hiperventilis hiperventilo hiperventilà hiperventilàrem hiperventilàreu hiperventilàs hiperventilàssem hiperventilàsseu hiperventilàssim hiperventilàssiu hiperventilàvem hiperventilàveu hiperventilés hiperventiléssem hiperventilésseu hiperventiléssim hiperventiléssiu hiperventilí occ sept val v
hyperventiler

hipnopèdia /ib.noˈpɛ.ði.a/ /ib.nuˈpɛ.ði.ə/ n fem
hypnopédie

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hypnose

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ n masc
hypnotiseur

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipnotitz hipnotitza hipnotitzada hipnotitzades hipnotitzam hipnotitzant hipnotitzar hipnotitzara hipnotitzaran hipnotitzarem hipnotitzaren hipnotitzares hipnotitzareu hipnotitzaria hipnotitzarien hipnotitzaries hipnotitzarà hipnotitzaràs hipnotitzaré hipnotitzaríem hipnotitzaríeu hipnotitzassen hipnotitzasses hipnotitzassin hipnotitzassis hipnotitzat hipnotitzats hipnotitzau hipnotitzava hipnotitzaven hipnotitzaves hipnotitze hipnotitzem hipnotitzen hipnotitzes hipnotitzessen hipnotitzesses hipnotitzessin hipnotitzessis hipnotitzeu hipnotitzi hipnotitzin hipnotitzis hipnotitzo hipnotitzà hipnotitzàrem hipnotitzàreu hipnotitzàs hipnotitzàssem hipnotitzàsseu hipnotitzàssim hipnotitzàssiu hipnotitzàvem hipnotitzàveu hipnotitzés hipnotitzéssem hipnotitzésseu hipnotitzéssim hipnotitzéssiu hipnotitzí occ sept val v
hypnotizer

hipoacúsia n fem
hypoacousie

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
hippocampe
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
hypocondrie

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
hypocrisie

hipofàgia /i.poˈfa.d͡ʒi.a/ /i.poˈfa.ʒi.a/ /i.poˈfa.ʒi.ə/ /i.puˈfa.ʒi.ə/ n fem
hippophagie
Alimentació amb carn de cavall.

hiponatrèmia /i.po.naˈtɾɛ.mi.a/ /i.po.nəˈtɾɛ.mi.ə/ /i.pu.nəˈtɾɛ.mi.ə/ n fem
hyponatrémie

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
hippopotame

hiporaquis /i.poˈra.kis/ /i.puˈra.kis/ n masc
hyporachis

hipostàticament /i.posˌta.ti.kaˈmen/ /i.posˌta.ti.kaˈment/ /i.posˌta.ti.kəˈment/ /i.pusˌta.ti.kəˈmen/ adv
hypostatiquement

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
hypothèque

hipotecable /i.po.teˈka.bɫe/ /i.po.teˈka.βɫe/ /i.po.teˈkab.bɫe/ /i.po.təˈkab.bɫə/ /i.pu.təˈka.βɫə/ /i.pu.təˈkab.bɫə/ adj
hypothécable
Que es pot hipotecar.

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipotec hipoteca hipotecada hipotecades hipotecam hipotecant hipotecar hipotecara hipotecaran hipotecarem hipotecaren hipotecares hipotecareu hipotecaria hipotecarien hipotecaries hipotecarà hipotecaràs hipotecaré hipotecaríem hipotecaríeu hipotecassen hipotecasses hipotecassin hipotecassis hipotecat hipotecats hipotecau hipotecava hipotecaven hipotecaves hipoteco hipotecà hipotecàrem hipotecàreu hipotecàs hipotecàssem hipotecàsseu hipotecàssim hipotecàssiu hipotecàvem hipotecàveu hipoteque hipotequem hipotequen hipoteques hipotequessen hipotequesses hipotequessin hipotequessis hipotequeu hipotequi hipotequin hipotequis hipotequés hipotequéssem hipotequésseu hipotequéssim hipotequéssiu hipotequí occ sept val v
hypothéquer

hipotecari /i.po.teˈka.ɾi/ /i.pu.təˈka.ɾi/ adj masc
hypothécaire
pertanyent a la hipoteca

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
hypoténuse

hipotèticament /i.poˌtɛ.ti.kaˈmen/ /i.poˌtɛ.ti.kaˈment/ /i.poˌtɛ.ti.kəˈment/ /i.puˌtɛ.ti.kəˈmen/ adv
hypothétiquement

hipèrbaton /iˈpɛr.bə.tun/ /iˈpɛɾ.ba.ton/ /iˈpɛɾ.bə.ton/ n masc
hyperbate

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hyperbole

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
hypocrite
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
hypocrite
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòcritament /iˌpɔ.kɾi.taˈmen/ /iˌpɔ.kɾi.taˈment/ /iˌpɔ.kɾi.təˈmen/ /iˌpɔ.kɾi.təˈment/ adv
hypocritement

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hippodrome

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
hypothèse

hisenda pública n fem
finances publiques

hispanoamericà /isˌpa.no.a.me.ɾiˈka/ /isˌpa.no.ə.mə.ɾiˈka/ /isˌpa.nu.ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
hispano-américain
D’Hispanoamèrica.

hispanoamericà /isˌpa.no.a.me.ɾiˈka/ /isˌpa.no.ə.mə.ɾiˈka/ /isˌpa.nu.ə.mə.ɾiˈka/ n masc
Hispano-Américain
Habitant o natural d’Hispanoamèrica.

hispà /isˈpa/ adj masc
hispanique
(històric) Originari de la província romana d’Hispània.

hispà /isˈpa/ n masc
Hispanique
(històric) Persona de l’antiga Hispània.

hispànic /isˈpa.nik/ adj masc
hispanic

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) his hissa hissada hissades hissam hissant hissar hissara hissaran hissarem hissaren hissares hissareu hissaria hissarien hissaries hissarà hissaràs hissaré hissaríem hissaríeu hissassen hissasses hissassin hissassis hissat hissats hissau hissava hissaven hissaves hisse hissem hissen hisses hissessen hissesses hissessin hissessis hisseu hissi hissin hissis hisso hissà hissàrem hissàreu hissàs hissàssem hissàsseu hissàssim hissàssiu hissàvem hissàveu hissés hisséssem hissésseu hisséssim hisséssiu hissí occ sept val v
hisser

histocompatibilitat /is.to.kom.pa.ti.βi.ɫiˈtat/ /is.tu.kum.pə.ti.βi.ɫiˈtat/ n fem
histocompatibilité

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histologie

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
historiateur

histosòl /is.toˈsɔɫ/ /is.tuˈsɔɫ/ n masc
histosol

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
histoire
relat
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

història de vida n fem
histoire de vie

històricament /isˌtɔ.ɾi.kaˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kaˈment/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈment/ adv
historiquement

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ adj
hittite
Relatiu al poble hittita o a la seva llengua.

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ n masc
hittite
Llengua indoeuropea extinta del grup anatòlic pròpia del poble hittita.

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ n neut
Hittite
Individu d’un poble que establí un imperi a Anatòlia en el II mil·lenni aC.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
hiver

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
serre

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
hivernal

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hivern hiverna hivernada hivernades hivernam hivernant hivernar hivernara hivernaran hivernarem hivernaren hivernares hivernareu hivernaria hivernarien hivernaries hivernarà hivernaràs hivernaré hivernaríem hivernaríeu hivernassen hivernasses hivernassin hivernassis hivernat hivernats hivernau hivernava hivernaven hivernaves hiverne hivernem hivernen hivernes hivernessen hivernesses hivernessin hivernessis hiverneu hiverni hivernin hivernis hiverno hivernà hivernàrem hivernàreu hivernàs hivernàssem hivernàsseu hivernàssim hivernàssiu hivernàvem hivernàveu hivernés hivernéssem hivernésseu hivernéssim hivernéssiu hiverní occ sept val v
hiverner

ho /aw/ /ew/ /o/ /u/ /w/ /əw/ /ˈo/ pronoun
le

hobby /ˈhɔ.βi/ n masc
hobby

hodonímia /o.ðoˈni.mi.a/ /o.ðoˈni.mi.ə/ /u.ðuˈni.mi.ə/ n fem
hodonymie

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
salut bonjour
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holisme /oˈɫiz.me/ /uˈɫiz.mə/ n masc
holisme

holmi n masc
holmium

holocaust /o.ɫoˈkawst/ /u.ɫuˈkawst/ n masc
holocauste

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
hologramme

holístic /oˈɫis.tik/ /uˈɫis.tik/ adj masc
holistique

hom /ˈɔm/ pronoun
on

home /ˈɔ.mə/ n masc
homme
Ésser humà, animal racional.
Persona del sexe masculí.
Marit, independentment de la situació legal.

homenatjar /o.me.naˈd͡ʒa/ /o.me.naˈd͡ʒaɾ/ /o.mə.nəˈd͡ʒa/ /u.mə.nəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) homenatge homenatgem homenatgen homenatges homenatgessen homenatgesses homenatgessin homenatgessis homenatgeu homenatgi homenatgin homenatgis homenatgés homenatgéssem homenatgésseu homenatgéssim homenatgéssiu homenatgí homenatj homenatja homenatjada homenatjades homenatjam homenatjant homenatjar homenatjara homenatjaran homenatjarem homenatjaren homenatjares homenatjareu homenatjaria homenatjarien homenatjaries homenatjarà homenatjaràs homenatjaré homenatjaríem homenatjaríeu homenatjassen homenatjasses homenatjassin homenatjassis homenatjat homenatjats homenatjau homenatjava homenatjaven homenatjaves homenatjo homenatjà homenatjàrem homenatjàreu homenatjàs homenatjàssem homenatjàsseu homenatjàssim homenatjàssiu homenatjàvem homenatjàveu occ sept val v
hommage

homenejar /o.me.neˈd͡ʒa/ /o.me.neˈd͡ʒaɾ/ /u.mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) homenege homenegem homenegen homeneges homenegessen homenegesses homenegessin homenegessis homenegeu homenegi homenegin homenegis homenegés homenegéssem homenegésseu homenegéssim homenegéssiu homenegí homeneig homeneja homenejada homenejades homenejam homenejant homenejar homenejara homenejaran homenejarem homenejaren homenejares homenejareu homenejaria homenejarien homenejaries homenejarà homenejaràs homenejaré homenejaríem homenejaríeu homenejassen homenejasses homenejassin homenejassis homenejat homenejats homenejau homenejava homenejaven homenejaves homenejo homenejà homenejàrem homenejàreu homenejàs homenejàssem homenejàsseu homenejàssim homenejàssiu homenejàvem homenejàveu occ sept val v
homme

homeostàtic /o.me.osˈta.tik/ /o.mə.osˈta.tik/ /u.mə.usˈta.tik/ adj masc
homéostatique

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
homéostase

homicida /o.miˈsi.ða/ /o.miˈsi.ðə/ /u.miˈsi.ðə/ adj
homicide
Relatiu a l’homicidi.

homicida /o.miˈsi.ða/ /o.miˈsi.ðə/ /u.miˈsi.ðə/ n neut
homicide
Qui comet un homicidi.

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
homicide

homo- /oˈmɔ/ /uˈmɔ/ /ˈo.mo/ /ˈɔ.mu/ prefix
homo-

homofonia /o.mo.foˈni.a/ /o.mo.foˈni.ə/ /u.mu.fuˈni.ə/ n fem
homophonie

homogeneïtzar /o.mo.d͡ʒe.ne.iˈza/ /o.mo.d͡ʒe.ne.iˈzaɾ/ /o.mo.ʒe.ne.iˈd͡za/ /o.mo.ʒə.nə.iˈd͡za/ /u.mu.ʒə.nə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) homogeneïtz homogeneïtza homogeneïtzada homogeneïtzades homogeneïtzam homogeneïtzant homogeneïtzar homogeneïtzara homogeneïtzaran homogeneïtzarem homogeneïtzaren homogeneïtzares homogeneïtzareu homogeneïtzaria homogeneïtzarien homogeneïtzaries homogeneïtzarà homogeneïtzaràs homogeneïtzaré homogeneïtzaríem homogeneïtzaríeu homogeneïtzassen homogeneïtzasses homogeneïtzassin homogeneïtzassis homogeneïtzat homogeneïtzats homogeneïtzau homogeneïtzava homogeneïtzaven homogeneïtzaves homogeneïtze homogeneïtzem homogeneïtzen homogeneïtzes homogeneïtzessen homogeneïtzesses homogeneïtzessin homogeneïtzessis homogeneïtzeu homogeneïtzi homogeneïtzin homogeneïtzis homogeneïtzo homogeneïtzà homogeneïtzàrem homogeneïtzàreu homogeneïtzàs homogeneïtzàssem homogeneïtzàsseu homogeneïtzàssim homogeneïtzàssiu homogeneïtzàvem homogeneïtzàveu homogeneïtzés homogeneïtzéssem homogeneïtzésseu homogeneïtzéssim homogeneïtzéssiu homogeneïtzí occ sept val v
homogénéiser

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ homogènia adj masc
homogène

homogèniament /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈment/ /o.moˌʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌʒɛ.ni.əˈment/ /u.muˌʒɛ.ni.əˈmen/ adv
homogènement

homologació /o.mo.ɫo.ɣa.siˈo/ /o.mo.ɫo.ɣə.siˈo/ /u.mu.ɫu.ɣə.siˈo/ n fem
homologation

homologar /o.mo.ɫoˈɣa/ /o.mo.ɫoˈɣaɾ/ /u.mu.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) homolog homologa homologada homologades homologam homologant homologar homologara homologaran homologarem homologaren homologares homologareu homologaria homologarien homologaries homologarà homologaràs homologaré homologaríem homologaríeu homologassen homologasses homologassin homologassis homologat homologats homologau homologava homologaven homologaves homologo homologue homologuem homologuen homologues homologuessen homologuesses homologuessin homologuessis homologueu homologui homologuin homologuis homologués homologuéssem homologuésseu homologuéssim homologuéssiu homologuí homologà homologàrem homologàreu homologàs homologàssem homologàsseu homologàssim homologàssiu homologàvem homologàveu occ sept val v
homologuer
Contrastar els compliment de determinats requisits oficials.

homonímia /o.moˈni.mi.a/ /o.moˈni.mi.ə/ /u.muˈni.mi.ə/ n fem
homonymie

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homosexuel
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homosexuel homosexuelle
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homosexualité

homosexualitzar /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈza/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) homosexualitz homosexualitza homosexualitzada homosexualitzades homosexualitzam homosexualitzant homosexualitzar homosexualitzara homosexualitzaran homosexualitzarem homosexualitzaren homosexualitzares homosexualitzareu homosexualitzaria homosexualitzarien homosexualitzaries homosexualitzarà homosexualitzaràs homosexualitzaré homosexualitzaríem homosexualitzaríeu homosexualitzassen homosexualitzasses homosexualitzassin homosexualitzassis homosexualitzat homosexualitzats homosexualitzau homosexualitzava homosexualitzaven homosexualitzaves homosexualitze homosexualitzem homosexualitzen homosexualitzes homosexualitzessen homosexualitzesses homosexualitzessin homosexualitzessis homosexualitzeu homosexualitzi homosexualitzin homosexualitzis homosexualitzo homosexualitzà homosexualitzàrem homosexualitzàreu homosexualitzàs homosexualitzàssem homosexualitzàsseu homosexualitzàssim homosexualitzàssiu homosexualitzàvem homosexualitzàveu homosexualitzés homosexualitzéssem homosexualitzésseu homosexualitzéssim homosexualitzéssiu homosexualitzí occ sept val v
homosexualiser

homèricament /oˌmɛ.ɾi.kaˈmen/ /oˌmɛ.ɾi.kaˈment/ /oˌmɛ.ɾi.kəˈment/ /uˌmɛ.ɾi.kəˈmen/ adv
homériquement

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homophone
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ adj masc
homographe
Dit d'aquelles paraules que tenen una mateixa grafia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
homographe
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
homonyme

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
honnête

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ adv
honnêtement

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
honnêteté

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
honneur
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorablement /o.noˌɾa.bɫeˈment/ /o.noˌɾa.βɫeˈmen/ /o.noˌɾab.bɫeˈmen/ /o.noˌɾab.bɫəˈment/ /u.nuˌɾa.βɫəˈmen/ /u.nuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
honorablement

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
honoraire

honorificar /o.no.ɾi.fiˈka/ /o.no.ɾi.fiˈkaɾ/ /u.nu.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) honorific honorifica honorificada honorificades honorificam honorificant honorificar honorificara honorificaran honorificarem honorificaren honorificares honorificareu honorificaria honorificarien honorificaries honorificarà honorificaràs honorificaré honorificaríem honorificaríeu honorificassen honorificasses honorificassin honorificassis honorificat honorificats honorificau honorificava honorificaven honorificaves honorifico honorificà honorificàrem honorificàreu honorificàs honorificàssem honorificàsseu honorificàssim honorificàssiu honorificàvem honorificàveu honorifique honorifiquem honorifiquen honorifiques honorifiquessen honorifiquesses honorifiquessin honorifiquessis honorifiqueu honorifiqui honorifiquin honorifiquis honorifiqués honorifiquéssem honorifiquésseu honorifiquéssim honorifiquéssiu honorifiquí occ sept val v
honorer

honorífic /o.noˈɾi.fik/ /u.nuˈɾi.fik/ adj masc
honorifique
que dona honor

honoríficament /o.noˌɾi.fi.kaˈmen/ /o.noˌɾi.fi.kaˈment/ /o.noˌɾi.fi.kəˈment/ /u.nuˌɾi.fi.kəˈmen/ adv
honorifiquement

honradament /onˌra.ðaˈmen/ /onˌra.ðaˈment/ /onˌra.ðəˈment/ /unˌra.ðəˈmen/ adv
honnêtement

honrar /onˈra/ /onˈraɾ/ /unˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) honr honra honrada honrades honram honrant honrar honrara honraran honrarem honraren honrares honrareu honraria honrarien honraries honrarà honraràs honraré honraríem honraríeu honrassen honrasses honrassin honrassis honrat honrats honrau honrava honraven honraves honre honrem honren honres honressen honresses honressin honressis honreu honri honrin honris honro honrà honràrem honràreu honràs honràssem honràsseu honràssim honràssiu honràvem honràveu honrés honréssem honrésseu honréssim honréssiu honrí occ sept val v
honorer

honrosament /onˌro.zaˈmen/ /onˌro.zaˈment/ /onˌro.zəˈment/ /unˌro.zəˈmen/ adv
honorablement

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hockey hockey sur gazon

hoquei sobre gel n masc
hockey sur glace

hoquei sobre herba n masc
hockey

hoquei sobre patins n masc
hockey sur patins

hoquei sobre patins en línia n masc
hockey en ligne

hoquei subaquàtic n masc
hockey sous-marin

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
heure

horabaixa /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ n
jour
(literari) Hora pròxima a la posta de sol.

horari escolar n masc
horaire scolaire

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horizontal

horitzontalment /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈment/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈment/ /u.ɾi.d͡zunˌtaɫˈmen/ adv
horizontalement

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
horizon

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormone

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ adj
hormonal

hornabec /oɾ.naˈbɛk/ /oɾ.nəˈbɛk/ /ur.nəˈbɛk/ /ur.nəˈβɛk/ n masc
ouvrage à corne

horrible /oˈri.bɫe/ /oˈri.βɫe/ /oˈrib.bɫe/ /oˈrib.bɫə/ /uˈri.βɫə/ /uˈrib.bɫə/ adj
horrible

horriblement /oˌri.bɫeˈment/ /oˌri.βɫeˈmen/ /oˌrib.bɫeˈmen/ /oˌrib.bɫəˈment/ /uˌri.βɫəˈmen/ /uˌrib.bɫəˈmen/ adv
horriblement

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
horreur

horroritzar /o.ro.ɾiˈd͡za/ /o.ro.ɾiˈza/ /o.ro.ɾiˈzaɾ/ /u.ru.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) horroritz horroritza horroritzada horroritzades horroritzam horroritzant horroritzar horroritzara horroritzaran horroritzarem horroritzaren horroritzares horroritzareu horroritzaria horroritzarien horroritzaries horroritzarà horroritzaràs horroritzaré horroritzaríem horroritzaríeu horroritzassen horroritzasses horroritzassin horroritzassis horroritzat horroritzats horroritzau horroritzava horroritzaven horroritzaves horroritze horroritzem horroritzen horroritzes horroritzessen horroritzesses horroritzessin horroritzessis horroritzeu horroritzi horroritzin horroritzis horroritzo horroritzà horroritzàrem horroritzàreu horroritzàs horroritzàssem horroritzàsseu horroritzàssim horroritzàssiu horroritzàvem horroritzàveu horroritzés horroritzéssem horroritzésseu horroritzéssim horroritzéssiu horroritzí occ sept val v
épouvanter
Causar horror.

horrorosament /o.roˌɾo.zaˈmen/ /o.roˌɾo.zaˈment/ /o.roˌɾo.zəˈment/ /u.ruˌɾo.zəˈmen/ adv
horriblement

hort /ˈɔrt/ n masc
jardin
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hort escolar n masc
potager scolaire

horta /ˈɔr.ta/ /ˈɔr.tə/ /ˈɔɾ.ta/ /ˈɔɾ.tɔ/ n fem
verger

hortalissa /oɾ.taˈɫi.sa/ /oɾ.təˈɫi.sə/ /ur.təˈɫi.sə/ n fem
légume

hospici /osˈpi.si/ /usˈpi.si/ n masc
hospice

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
hôpital
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.liˈd͡za/ /os.pi.ta.liˈzaɾ/ /us.pi.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hospitalitz hospitalitza hospitalitzada hospitalitzades hospitalitzam hospitalitzant hospitalitzar hospitalitzara hospitalitzaran hospitalitzarem hospitalitzaren hospitalitzares hospitalitzareu hospitalitzaria hospitalitzarien hospitalitzaries hospitalitzarà hospitalitzaràs hospitalitzaré hospitalitzaríem hospitalitzaríeu hospitalitzassen hospitalitzasses hospitalitzassin hospitalitzassis hospitalitzat hospitalitzats hospitalitzau hospitalitzava hospitalitzaven hospitalitzaves hospitalitze hospitalitzem hospitalitzen hospitalitzes hospitalitzessen hospitalitzesses hospitalitzessin hospitalitzessis hospitalitzeu hospitalitzi hospitalitzin hospitalitzis hospitalitzo hospitalitzà hospitalitzàrem hospitalitzàreu hospitalitzàs hospitalitzàssem hospitalitzàsseu hospitalitzàssim hospitalitzàssiu hospitalitzàvem hospitalitzàveu hospitalitzés hospitalitzéssem hospitalitzésseu hospitalitzéssim hospitalitzéssiu hospitalitzí occ sept val v
hospitaliser

hospitalàriament /os.pi.taˌɫa.ɾi.aˈmen/ /os.pi.taˌɫa.ɾi.aˈment/ /os.pi.təˌɫa.ɾi.əˈment/ /us.pi.təˌɫa.ɾi.əˈmen/ adv
hospitalièrement

host /ˈɔst/ n fem
armée

hostal /osˈtaɫ/ /usˈtaɫ/ n masc
hôtellerie

hostaler /os.taˈɫe/ /os.taˈɫeɾ/ /os.təˈɫe/ /us.təˈɫe/ n masc
hôtelier

hostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n masc
hôte
Persona que s'allotja en casa aliena.
hébergement
Lloc on allotjar-se, especialment si s'ha de passar la nit.

hostatjar /os.taˈd͡ʒa/ /os.taˈd͡ʒaɾ/ /os.təˈd͡ʒa/ /us.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hostatge hostatgem hostatgen hostatges hostatgessen hostatgesses hostatgessin hostatgessis hostatgeu hostatgi hostatgin hostatgis hostatgés hostatgéssem hostatgésseu hostatgéssim hostatgéssiu hostatgí hostatj hostatja hostatjada hostatjades hostatjam hostatjant hostatjar hostatjara hostatjaran hostatjarem hostatjaren hostatjares hostatjareu hostatjaria hostatjarien hostatjaries hostatjarà hostatjaràs hostatjaré hostatjaríem hostatjaríeu hostatjassen hostatjasses hostatjassin hostatjassis hostatjat hostatjats hostatjau hostatjava hostatjaven hostatjaves hostatjo hostatjà hostatjàrem hostatjàreu hostatjàs hostatjàssem hostatjàsseu hostatjàssim hostatjàssiu hostatjàvem hostatjàveu occ sept val v
héberger loger
Rebre hostes a casa donant-los allotjament.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
hôte
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hoste de pista n masc
hôte de court

hostejar /os.teˈd͡ʒa/ /os.teˈd͡ʒaɾ/ /us.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hostege hostegem hostegen hosteges hostegessen hostegesses hostegessin hostegessis hostegeu hostegi hostegin hostegis hostegés hostegéssem hostegésseu hostegéssim hostegéssiu hostegí hosteig hosteja hostejada hostejades hostejam hostejant hostejar hostejara hostejaran hostejarem hostejaren hostejares hostejareu hostejaria hostejarien hostejaries hostejarà hostejaràs hostejaré hostejaríem hostejaríeu hostejassen hostejasses hostejassin hostejassis hostejat hostejats hostejau hostejava hostejaven hostejaves hostejo hostejà hostejàrem hostejàreu hostejàs hostejàssem hostejàsseu hostejàssim hostejàssiu hostejàvem hostejàveu occ sept val v
bivouaquer
Fer vida de campanya, en un campament.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ n fem
hôtesse

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
hostilité

hostilitzar /os.ti.liˈd͡za/ /os.ti.liˈzaɾ/ /us.ti.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hostilitz hostilitza hostilitzada hostilitzades hostilitzam hostilitzant hostilitzar hostilitzara hostilitzaran hostilitzarem hostilitzaren hostilitzares hostilitzareu hostilitzaria hostilitzarien hostilitzaries hostilitzarà hostilitzaràs hostilitzaré hostilitzaríem hostilitzaríeu hostilitzassen hostilitzasses hostilitzassin hostilitzassis hostilitzat hostilitzats hostilitzau hostilitzava hostilitzaven hostilitzaves hostilitze hostilitzem hostilitzen hostilitzes hostilitzessen hostilitzesses hostilitzessin hostilitzessis hostilitzeu hostilitzi hostilitzin hostilitzis hostilitzo hostilitzà hostilitzàrem hostilitzàreu hostilitzàs hostilitzàssem hostilitzàsseu hostilitzàssim hostilitzàssiu hostilitzàvem hostilitzàveu hostilitzés hostilitzéssem hostilitzésseu hostilitzéssim hostilitzéssiu hostilitzí occ sept val v
harceler

hostilment /osˌtiɫˈmen/ /osˌtiɫˈment/ /usˌtiɫˈmen/ adv
hostilement

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hôtel

hotel rural n masc
Gîtes ruraux

hoteler /o.teˈɫe/ /o.teˈɫeɾ/ /o.təˈɫe/ /u.təˈɫe/ adj masc
hotelier

hrívnia /ˈχɾif.ni.a/ n fem
hryvnia

humanament /uˌma.naˈmen/ /uˌma.naˈment/ /uˌma.nəˈmen/ /uˌma.nəˈment/ adv
humainement

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
humanité

humanitats n fem
humanités

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humanitz humanitza humanitzada humanitzades humanitzam humanitzant humanitzar humanitzara humanitzaran humanitzarem humanitzaren humanitzares humanitzareu humanitzaria humanitzarien humanitzaries humanitzarà humanitzaràs humanitzaré humanitzaríem humanitzaríeu humanitzassen humanitzasses humanitzassin humanitzassis humanitzat humanitzats humanitzau humanitzava humanitzaven humanitzaves humanitze humanitzem humanitzen humanitzes humanitzessen humanitzesses humanitzessin humanitzessis humanitzeu humanitzi humanitzin humanitzis humanitzo humanitzà humanitzàrem humanitzàreu humanitzàs humanitzàssem humanitzàsseu humanitzàssim humanitzàssiu humanitzàvem humanitzàveu humanitzés humanitzéssem humanitzésseu humanitzéssim humanitzéssiu humanitzí occ sept val v
humaniser
Adquirir qualitats humanes.

humanitàriament /u.ma.niˌta.ɾi.aˈmen/ /u.ma.niˌta.ɾi.aˈment/ /u.mə.niˌta.ɾi.əˈmen/ /u.mə.niˌta.ɾi.əˈment/ adv
humanitairement

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ adj
humanoïde
Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ n neut
humanoïde
Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humificació /u.mi.fi.ka.siˈo/ /u.mi.fi.kə.siˈo/ n fem
humification

humil /uˈmiɫ/ adj
humble
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.
De baixa renda o condició social, pobre.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
humiliation

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humilia humiliada humiliades humiliam humiliant humiliar humiliara humiliaran humiliarem humiliaren humiliares humiliareu humiliaria humiliarien humiliaries humiliarà humiliaràs humiliaré humiliaríem humiliaríeu humiliassen humiliasses humiliassin humiliassis humiliat humiliats humiliau humiliava humiliaven humiliaves humilie humiliem humilien humilies humiliessen humiliesses humiliessin humiliessis humilieu humilii humilio humilià humiliàrem humiliàreu humiliàs humiliàssem humiliàsseu humiliàssim humiliàssiu humiliàvem humiliàveu humiliés humiliéssem humiliésseu humiliéssim humiliéssiu humilií humiliï humiliïn humiliïs occ sept val v
abaisser
Abaixar, inclinar alguna part del cos en senyal de submissió i acatament.
humilier
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.
(pronominal) Fer actes d'humilitat.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
humilité

humilment /uˌmiɫˈmen/ /uˌmiɫˈment/ adv
humblement

humit /uˈmit/ adj masc
humide
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
humidité

humitejar /u.mi.teˈd͡ʒa/ /u.mi.teˈd͡ʒaɾ/ /u.mi.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) humitege humitegem humitegen humiteges humitegessen humitegesses humitegessin humitegessis humitegeu humitegi humitegin humitegis humitegés humitegéssem humitegésseu humitegéssim humitegéssiu humitegí humiteig humiteja humitejada humitejades humitejam humitejant humitejar humitejara humitejaran humitejarem humitejaren humitejares humitejareu humitejaria humitejarien humitejaries humitejarà humitejaràs humitejaré humitejaríem humitejaríeu humitejassen humitejasses humitejassin humitejassis humitejat humitejats humitejau humitejava humitejaven humitejaves humitejo humitejà humitejàrem humitejàreu humitejàs humitejàssem humitejàsseu humitejàssim humitejàssiu humitejàvem humitejàveu occ sept val v
humecter

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
humeur
Qualsevol líquid d'un ésser viu, sigui normal o patològic.
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
humour
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humorísticament /u.moˌɾis.ti.kaˈmen/ /u.moˌɾis.ti.kaˈment/ /u.moˌɾis.ti.kəˈment/ /u.muˌɾis.ti.kəˈmen/ adv
humoristiquement

humà n masc
humain

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
ouragan

husky /ˈhus.ki/ n masc
husky

hutu /ˈu.tu/ n neut
hutu

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
habile
Apte, adequat, a propòsit.
Destre, capaç, intel·ligent.

hàbilment /ˌa.biɫˈmen/ /ˌa.biɫˈment/ /ˌa.βiɫˈmen/ adv
habilement

hàbit d'estudi n masc
habitude d'étude

hàbit de lectura n masc
habitude de lecture

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
habitat
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
hamster rat de blé

hàpax /ˈa.paks/ /ˈa.pəks/ n masc
hapax

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
henie hernie

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
hybride
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ n masc
hiligaïnon
Llengua parlada a les Filipines.

hípica /ˈi.pi.ka/ /ˈi.pi.kə/ n fem
hippique

hòrrid /ˈɔ.rit/ adj masc
horrible
Que causa por o estupor.

hòrridament /ˌɔ.ri.ðaˈmen/ /ˌɔ.ri.ðaˈment/ /ˌɔ.ri.ðəˈmen/ /ˌɔ.ri.ðəˈment/ adv
horriblement

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ Interjection
putain
(vulgarisme) Exclamació de sorpresa.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
hostie
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
humérus

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ n masc
hussard
Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i conjunction
et
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

i n fem
i
Tercera vocal.

i ara Interjection
comment

i encara adv
encore heureux
Afortunadament perquè hauria pogut ser pitjor.

i grega n fem
y

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
pépé
(infantil) avi

ianqui n neut
Yankee

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

iber /iˈβer/ n masc
Ibère

ibèric /iˈβɛ.ɾik/ adj masc
ibère

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
icône

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ n neut
iconoclaste

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
iconographie

iconòfor /i.koˈnɔ.foɾ/ /i.kuˈnɔ.fur/ n masc
iconophore

icosaedre /i.ko.zaˈe.ðɾe/ /i.ko.zəˈɛ.ðɾə/ /i.ku.zəˈɛ.ðɾə/ n masc
icosaèdre

icositetraedre /i.ko.zi.te.tɾaˈe.ðɾe/ /i.ko.zi.tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ /i.ku.zi.tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ n masc
icositétraèdre

ics /ˈiks/ n fem
ixe

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
ictère

idea /iˈðe.a/ n fem
idée
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

idea principal n fem
idée principale

idea secundària n fem
idée secondaire

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
idéal
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
idéal
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.
Idea o conjunt d'idees considerades per una persona o grup com a objectiu principal i final.

ideal de l'educació n masc
idéal de l'éducation

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idealisme idéalisme

idealitzar /i.ðe.a.lidˈza/ /i.ðe.a.liˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idealitz idealitza idealitzada idealitzades idealitzam idealitzant idealitzar idealitzara idealitzaran idealitzarem idealitzaren idealitzares idealitzareu idealitzaria idealitzarien idealitzaries idealitzarà idealitzaràs idealitzaré idealitzaríem idealitzaríeu idealitzassen idealitzasses idealitzassin idealitzassis idealitzat idealitzats idealitzau idealitzava idealitzaven idealitzaves idealitze idealitzem idealitzen idealitzes idealitzessen idealitzesses idealitzessin idealitzessis idealitzeu idealitzi idealitzin idealitzis idealitzo idealitzà idealitzàrem idealitzàreu idealitzàs idealitzàssem idealitzàsseu idealitzàssim idealitzàssiu idealitzàvem idealitzàveu idealitzés idealitzéssem idealitzésseu idealitzéssim idealitzéssiu idealitzí occ sept val v
idéaliser

idealment /i.ðeˌaɫˈmen/ /i.ðeˌaɫˈment/ adv
idéalement

idear /i.ðeˈa/ /i.ðeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idea ideada ideades ideam ideant idear ideara idearan idearem idearen ideares ideareu idearia idearien idearies idearà idearàs idearé idearíem idearíeu ideassen ideasses ideassin ideassis ideat ideats ideau ideava ideaven ideaves idee ideem ideen idees ideessen ideesses ideessin ideessis ideeu idei ideo ideà ideàrem ideàreu ideàs ideàssem ideàsseu ideàssim ideàssiu ideàvem ideàveu ideés ideéssem ideésseu ideéssim ideéssiu ideí ideï ideïn ideïs occ sept val v
concevoir

identificador /i.ðen.ti.fi.kaˈðo/ /i.ðen.ti.fi.kaˈðoɾ/ /i.ðən.ti.fi.kəˈðo/ adj masc
identificateur

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) identific identifica identificada identificades identificam identificant identificar identificara identificaran identificarem identificaren identificares identificareu identificaria identificarien identificaries identificarà identificaràs identificaré identificaríem identificaríeu identificassen identificasses identificassin identificassis identificat identificats identificau identificava identificaven identificaves identifico identificà identificàrem identificàreu identificàs identificàssem identificàsseu identificàssim identificàssiu identificàvem identificàveu identifique identifiquem identifiquen identifiques identifiquessen identifiquesses identifiquessin identifiquessis identifiqueu identifiqui identifiquin identifiquis identifiqués identifiquéssem identifiquésseu identifiquéssim identifiquéssiu identifiquí occ sept val v
identifier

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
identité

identitat cultural n fem
identité culturelle

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
idéologie

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
idylle

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
idiolecte

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
idiome
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiopatia /i.ði.o.paˈti.a/ /i.ði.u.pəˈti.ə/ n fem
idiopathie

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
idiopathique

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
idiosyncrasie

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
idiot
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
idiot
(pejoratiu) estúpid

ido /ˈi.ðo/ /ˈi.ðu/ n masc
ido

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idolatr idolatra idolatrada idolatrades idolatram idolatrant idolatrar idolatrara idolatraran idolatrarem idolatraren idolatrares idolatrareu idolatraria idolatrarien idolatraries idolatrarà idolatraràs idolatraré idolatraríem idolatraríeu idolatrassen idolatrasses idolatrassin idolatrassis idolatrat idolatrats idolatrau idolatrava idolatraven idolatraves idolatre idolatrem idolatren idolatres idolatressen idolatresses idolatressin idolatressis idolatreu idolatri idolatrin idolatris idolatro idolatrà idolatràrem idolatràreu idolatràs idolatràssem idolatràsseu idolatràssim idolatràssiu idolatràvem idolatràveu idolatrés idolatréssem idolatrésseu idolatréssim idolatréssiu idolatrí occ sept val v
idolâtrer

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
idolâtrie

idolàtricament /i.ðoˌɫa.tɾi.kaˈmen/ /i.ðoˌɫa.tɾi.kaˈment/ /i.ðoˌɫa.tɾi.kəˈment/ /i.ðuˌɫa.tɾi.kəˈmen/ adv
idolâtrement

idèntic adj masc
identique

idènticament /iˌðɛn.ti.kaˈmen/ /iˌðɛn.ti.kaˈment/ /iˌðɛn.ti.kəˈmen/ /iˌðɛn.ti.kəˈment/ adv
identiquement

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
idyllique

ieisme /jeˈiz.me/ /jəˈiz.mə/ n masc
yodisation
Pronúncia sistemàtica del grup ll com a i semiconsonant.

ien /ˈjen/ n masc
yen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
igloo
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

igni /ˈiŋ.ni/ /ˈiɡ.ni/ ígnia adj masc
igné

ignifugar /iŋ.ni.fuˈɣa/ /iɡ.ni.fuˈɣa/ /iɡ.ni.fuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ignifug ignifuga ignifugada ignifugades ignifugam ignifugant ignifugar ignifugara ignifugaran ignifugarem ignifugaren ignifugares ignifugareu ignifugaria ignifugarien ignifugaries ignifugarà ignifugaràs ignifugaré ignifugaríem ignifugaríeu ignifugassen ignifugasses ignifugassin ignifugassis ignifugat ignifugats ignifugau ignifugava ignifugaven ignifugaves ignifugo ignifugue ignifuguem ignifuguen ignifugues ignifuguessen ignifuguesses ignifuguessin ignifuguessis ignifugueu ignifugui ignifuguin ignifuguis ignifugués ignifuguéssem ignifuguésseu ignifuguéssim ignifuguéssiu ignifuguí ignifugà ignifugàrem ignifugàreu ignifugàs ignifugàssem ignifugàsseu ignifugàssim ignifugàssiu ignifugàvem ignifugàveu occ sept val v
ignifuger

ignominiosament /iŋ.no.mi.niˌo.zaˈmen/ /iŋ.no.mi.niˌo.zəˈment/ /iŋ.nu.mi.niˌo.zəˈmen/ /iɡ.no.mi.niˌo.zaˈmen/ /iɡ.no.mi.niˌo.zaˈment/ adv
ignominieusement

ignorantment /iŋ.noˌɾamˈmen/ /iŋ.noˌɾamˈment/ /iŋ.nuˌɾamˈmen/ /iɡ.noˌɾamˈmen/ /iɡ.noˌɾamˈment/ adv
ignoramment

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ignor ignora ignorada ignorades ignoram ignorant ignorar ignorara ignoraran ignorarem ignoraren ignorares ignorareu ignoraria ignorarien ignoraries ignorarà ignoraràs ignoraré ignoraríem ignoraríeu ignorassen ignorasses ignorassin ignorassis ignorat ignorats ignorau ignorava ignoraven ignoraves ignore ignorem ignoren ignores ignoressen ignoresses ignoressin ignoressis ignoreu ignori ignorin ignoris ignoro ignorà ignoràrem ignoràreu ignoràs ignoràssem ignoràsseu ignoràssim ignoràssiu ignoràvem ignoràveu ignorés ignoréssem ignorésseu ignoréssim ignoréssiu ignorí occ sept val v
ignorer
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
ignorance

igual /iˈɣwaɫ/ adj
égal
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ n masc
égal
Persona considerada del mateix rang que una altra.
Signe emprat en matemàtiques per equiparar dues expressions numèriques o algebraiques.

igualar /i.ɣwaˈɫa/ /i.ɣwaˈɫaɾ/ /i.ɣwəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) igual iguala igualada igualades igualam igualant igualar igualara igualaran igualarem igualaren igualares igualareu igualaria igualarien igualaries igualarà igualaràs igualaré igualaríem igualaríeu igualassen igualasses igualassin igualassis igualat igualats igualau igualava igualaven igualaves iguale igualem igualen iguales igualessen igualesses igualessin igualessis igualeu iguali igualin igualis igualo igualà igualàrem igualàreu igualàs igualàssem igualàsseu igualàssim igualàssiu igualàvem igualàveu igualés igualéssem igualésseu igualéssim igualéssiu igualí occ sept val v
égaler
Fer que diverses coses es tornin iguals, posar al mateix nivell.
égaliser
Aplanar, posar a nivell, compensar, equilibrar.
Ser igual una persona o cosa a una altra.

igualat /i.ɣwaˈɫat/ /i.ɣwəˈɫat/ adj masc
serré

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
également

iguals /iˈɣwaɫs/ Interjection
égalité

iguals /iˈɣwaɫs/ adv
partout

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
égalité

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
iguane

ikastola /i.kasˈtɔ.ɫa/ /i.kəsˈtɔ.ɫə/ n fem
ikastola

ikurriña /i.kuˈri.ɲa/ /i.kuˈri.ɲə/ n fem
ikurriña

ileïtis /i.ɫeˈi.tis/ /i.ɫəˈi.tis/ n fem
iléite

ili /ˈi.ɫi/ n masc
iléon
ilium

illa /ˈi.ʎa/ n fem
île ile
Porció de terra isolada per la mar.
pâté
Conjunt de cases.

illa de la Reunió pn
La Réunion
Illa i departament francès d’ultramar situat a l’oceà Índic a l’est de Madagascar.

illes Balears pn
îles Baléares

illes Cook pn
îles Cook

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
îles Féroé

illes Malvines pn
îles Malouines

illes Mariannes Septentrionals pn
îles Mariannes du Nord

illes Turks i Caicos pn
îles Turques et Caïques

illes Verges britàniques pn
Îles Vierges britanniques

illes Verges nord-americanes pn
îles Vierges des États-Unis

illot /iˈʎɔt/ n masc
îlot

il·latiu /i.ɫaˈtiw/ /i.ɫəˈtiw/ /iɫ.ɫaˈtiw/ /iɫ.ɫəˈtiw/ n masc
illatif

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
illégal

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
illégalité

il·legalitzar /i.ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /i.ɫe.ɣa.ɫiˈza/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈzaɾ/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) il·legalitz il·legalitza il·legalitzada il·legalitzades il·legalitzam il·legalitzant il·legalitzar il·legalitzara il·legalitzaran il·legalitzarem il·legalitzaren il·legalitzares il·legalitzareu il·legalitzaria il·legalitzarien il·legalitzaries il·legalitzarà il·legalitzaràs il·legalitzaré il·legalitzaríem il·legalitzaríeu il·legalitzassen il·legalitzasses il·legalitzassin il·legalitzassis il·legalitzat il·legalitzats il·legalitzau il·legalitzava il·legalitzaven il·legalitzaves il·legalitze il·legalitzem il·legalitzen il·legalitzes il·legalitzessen il·legalitzesses il·legalitzessin il·legalitzessis il·legalitzeu il·legalitzi il·legalitzin il·legalitzis il·legalitzo il·legalitzà il·legalitzàrem il·legalitzàreu il·legalitzàs il·legalitzàssem il·legalitzàsseu il·legalitzàssim il·legalitzàssiu il·legalitzàvem il·legalitzàveu il·legalitzés il·legalitzéssem il·legalitzésseu il·legalitzéssim il·legalitzéssiu il·legalitzí occ sept val v
illégaliser

il·legalment /i.ɫeˌɣaɫˈmen/ /i.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈment/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈment/ adv
illégalement

il·legibilitat /i.ɫe.d͡ʒi.βi.ɫiˈtat/ /i.ɫe.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.d͡ʒi.bi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ʒi.bi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ʒi.βi.ɫiˈtat/ n fem
illisibilité

il·legible /i.ɫeˈd͡ʒi.βɫe/ /i.ɫeˈʒi.βɫe/ /i.ɫəˈʒi.βɫə/ /iɫ.ɫeˈd͡ʒi.bɫe/ /iɫ.ɫeˈʒib.bɫe/ /iɫ.ɫəˈʒib.bɫə/ adj
illisible

il·legítimament /i.ɫeˌd͡ʒi.ti.maˈmen/ /i.ɫeˌʒi.ti.maˈmen/ /i.ɫəˌʒi.ti.məˈmen/ /iɫ.ɫeˌd͡ʒi.ti.maˈment/ /iɫ.ɫeˌʒi.ti.maˈmen/ /iɫ.ɫəˌʒi.ti.məˈmen/ /iɫ.ɫəˌʒi.ti.məˈment/ adv
illégitimement

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ n fem
illumination
Efecte i acte d'il·luminar.

il·luminació per píxels n fem
illumination des pixels

il·luminació per vèrtexs n fem
illumination des sommets

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) il·lumina il·luminada il·luminades il·luminam il·luminant il·luminar il·luminara il·luminaran il·luminarem il·luminaren il·luminares il·luminareu il·luminaria il·luminarien il·luminaries il·luminarà il·luminaràs il·luminaré il·luminaríem il·luminaríeu il·luminassen il·luminasses il·luminassin il·luminassis il·luminat il·luminats il·luminau il·luminava il·luminaven il·luminaves il·lumine il·luminem il·luminen il·lumines il·luminessen il·luminesses il·luminessin il·luminessis il·lumineu il·lumini il·luminin il·luminis il·lumino il·luminà il·luminàrem il·luminàreu il·luminàs il·luminàssem il·luminàsseu il·luminàssim il·luminàssiu il·luminàvem il·luminàveu il·luminés il·luminéssem il·luminésseu il·luminéssim il·luminéssiu il·luminí il·lumín occ sept val v
illuminer enluminer
Donar llum o esplendor.
illuminer
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.
Il·lustrar l'enteniment amb ciències o estudis.

il·lusionar /i.ɫu.zi.oˈna/ /i.ɫu.zi.uˈna/ /iɫ.ɫu.zi.oˈna/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnaɾ/ /iɫ.ɫu.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) il·lusion il·lusiona il·lusionada il·lusionades il·lusionam il·lusionant il·lusionar il·lusionara il·lusionaran il·lusionarem il·lusionaren il·lusionares il·lusionareu il·lusionaria il·lusionarien il·lusionaries il·lusionarà il·lusionaràs il·lusionaré il·lusionaríem il·lusionaríeu il·lusionassen il·lusionasses il·lusionassin il·lusionassis il·lusionat il·lusionats il·lusionau il·lusionava il·lusionaven il·lusionaves il·lusione il·lusionem il·lusionen il·lusiones il·lusionessen il·lusionesses il·lusionessin il·lusionessis il·lusioneu il·lusioni il·lusionin il·lusionis il·lusiono il·lusionà il·lusionàrem il·lusionàreu il·lusionàs il·lusionàssem il·lusionàsseu il·lusionàssim il·lusionàssiu il·lusionàvem il·lusionàveu il·lusionés il·lusionéssem il·lusionésseu il·lusionéssim il·lusionéssiu il·lusioní occ sept val v
illusionner

il·lusionisme /i.ɫu.zi.oˈniz.me/ /i.ɫu.zi.uˈniz.mə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈniz.me/ /iɫ.ɫu.zi.oˈniz.mə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈniz.mə/ n masc
trompe-l'œil
(pintura) Tècnica artística, emprada sobretot a la pintura, que cerca produir una il·lusió formada per objectes i figures reals.

il·lusionista /i.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /i.ɫu.zi.oˈnis.te/ /i.ɫu.zi.uˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.te/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈnis.tə/ n neut
illusionniste

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
illusion
Engany de la percepció.
joie
Sentiment d'alegria i satisfacció que produeix la realització o l'esperança d'aconseguir una cosa que es desitja intensament.

il·lusori /i.ɫuˈzɔ.ɾi/ /iɫ.ɫuˈzɔ.ɾi/ il·lusòria adj
illusoire

il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ n fem
illustration
Imatge que ajuda a entendre el missatge d'un text.

il·lustrar /i.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) il·lustr il·lustra il·lustrada il·lustrades il·lustram il·lustrant il·lustrar il·lustrara il·lustraran il·lustrarem il·lustraren il·lustrares il·lustrareu il·lustraria il·lustrarien il·lustraries il·lustrarà il·lustraràs il·lustraré il·lustraríem il·lustraríeu il·lustrassen il·lustrasses il·lustrassin il·lustrassis il·lustrat il·lustrats il·lustrau il·lustrava il·lustraven il·lustraves il·lustre il·lustrem il·lustren il·lustres il·lustressen il·lustresses il·lustressin il·lustressis il·lustreu il·lustri il·lustrin il·lustris il·lustro il·lustrà il·lustràrem il·lustràreu il·lustràs il·lustràssem il·lustràsseu il·lustràssim il·lustràssiu il·lustràvem il·lustràveu il·lustrés il·lustréssem il·lustrésseu il·lustréssim il·lustréssiu il·lustrí occ sept val v
illustrer
Donar llum a l'enteniment.
Fer il·lustre a alguna persona o cosa.
inspirer
Explicar, aclarir.

il·lustrement /iɫˌɫus.tɾeˈmen/ /iɫˌɫus.tɾeˈment/ /iɫˌɫus.tɾəˈmen/ /iɫˌɫus.tɾəˈment/ /iˌɫus.tɾeˈmen/ /iˌɫus.tɾəˈmen/ adv
illustrement

il·lusòriament /i.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /i.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈment/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈment/ adv
illusoirement

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ il·lícita adj
illicite
Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

il·lícitament /iɫˌɫi.si.taˈmen/ /iɫˌɫi.si.taˈment/ /iɫˌɫi.si.təˈmen/ /iɫˌɫi.si.təˈment/ /iˌɫi.si.taˈmen/ /iˌɫi.si.təˈmen/ adv
illicitement

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ adj masc
illogique

il·lògicament /iɫˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /iˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
illogiquement

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
imagination

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imagina imaginada imaginades imaginam imaginant imaginar imaginara imaginaran imaginarem imaginaren imaginares imaginareu imaginaria imaginarien imaginaries imaginarà imaginaràs imaginaré imaginaríem imaginaríeu imaginassen imaginasses imaginassin imaginassis imaginat imaginats imaginau imaginava imaginaven imaginaves imagine imaginem imaginen imagines imaginessen imaginesses imaginessin imaginessis imagineu imagini imaginin imaginis imagino imaginà imaginàrem imaginàreu imaginàs imaginàssem imaginàsseu imaginàssim imaginàssiu imaginàvem imaginàveu imaginés imaginéssem imaginésseu imaginéssim imaginéssiu imaginí imagín occ sept val v
imaginer
Inventar, recrear una imatge a la ment.
Somniar, desitjar, idear sense fonament.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
imaginaire

imaginàriament /i.ma.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /i.ma.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈment/ /i.ma.ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /i.mə.ʒiˌna.ɾi.əˈmen/ /i.mə.ʒiˌna.ɾi.əˈment/ adv
imaginairement

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
aimant

imantar /i.manˈta/ /i.manˈtaɾ/ /i.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imant imanta imantada imantades imantam imantant imantar imantara imantaran imantarem imantaren imantares imantareu imantaria imantarien imantaries imantarà imantaràs imantaré imantaríem imantaríeu imantassen imantasses imantassin imantassis imantat imantats imantau imantava imantaven imantaves imante imantem imanten imantes imantessen imantesses imantessin imantessis imanteu imanti imantin imantis imanto imantà imantàrem imantàreu imantàs imantàssem imantàsseu imantàssim imantàssiu imantàvem imantàveu imantés imantéssem imantésseu imantéssim imantéssiu imantí occ sept val v
aimanter

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
image

imatge institucional n fem
image institutionnelle

imbricar /im.bɾiˈka/ /im.bɾiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imbric imbrica imbricada imbricades imbricam imbricant imbricar imbricara imbricaran imbricarem imbricaren imbricares imbricareu imbricaria imbricarien imbricaries imbricarà imbricaràs imbricaré imbricaríem imbricaríeu imbricassen imbricasses imbricassin imbricassis imbricat imbricats imbricau imbricava imbricaven imbricaves imbrico imbricà imbricàrem imbricàreu imbricàs imbricàssem imbricàsseu imbricàssim imbricàssiu imbricàvem imbricàveu imbrique imbriquem imbriquen imbriques imbriquessen imbriquesses imbriquessin imbriquessis imbriqueu imbriqui imbriquin imbriquis imbriqués imbriquéssem imbriquésseu imbriquéssim imbriquéssiu imbriquí occ sept val v
imbriquer

imbuir /im.buˈi/ /im.buˈiɾ/ bal imbueix imbueixen imbueixes imbueixi imbueixin imbueixis imbueixo imbuesc imbuesqui imbuesquin imbuesquis imbuint imbuir imbuiran imbuirem imbuireu imbuiria imbuirien imbuiries imbuirà imbuiràs imbuiré imbuiríem imbuiríeu imbuí imbuíem imbuíeu imbuírem imbuíreu imbuís imbuíssem imbuísseu imbuíssim imbuíssiu imbuïa imbuïda imbuïdes imbuïen imbuïes imbuïguem imbuïgueu imbuïm imbuïra imbuïren imbuïres imbuïsc imbuïsca imbuïsquen imbuïsques imbuïssen imbuïsses imbuïssin imbuïssis imbuït imbuïts imbuïu imbuïx imbuïxen imbuïxes imbuïxo n-occ occ sept val v
induire

imbècilment /imˌbɛ.siɫˈmen/ /imˌbɛ.siɫˈment/ adv
imbécilement

imitable /i.miˈta.bɫe/ /i.miˈta.βɫe/ /i.miˈta.βɫə/ /i.miˈtab.bɫe/ /i.miˈtab.bɫə/ adj
imitable
Que es pot imitar, o és capaç o digne de ser imitat.

imitació n fem
imitation
Acte o efecte d'imitar.
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ adj masc
imitateur
Que imita.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imit imita imitada imitades imitam imitant imitar imitara imitaran imitarem imitaren imitares imitareu imitaria imitarien imitaries imitarà imitaràs imitaré imitaríem imitaríeu imitassen imitasses imitassin imitassis imitat imitats imitau imitava imitaven imitaves imite imitem imiten imites imitessen imitesses imitessin imitessis imiteu imiti imitin imitis imito imità imitàrem imitàreu imitàs imitàssem imitàsseu imitàssim imitàssiu imitàvem imitàveu imités imitéssem imitésseu imitéssim imitéssiu imití occ sept val v
imiter

immaculat /im.ma.kuˈɫat/ /im.mə.kuˈɫat/ adj masc
immaculé

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
immaturité

immancablement /im.maŋˌka.bɫeˈment/ /im.maŋˌka.βɫeˈmen/ /im.maŋˌkab.bɫeˈmen/ /im.məŋˌka.βɫəˈmen/ /im.məŋˌkab.bɫəˈmen/ /im.məŋˌkab.bɫəˈment/ adv
immanquablement

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
immatériel

immaterialitzar /im.ma.te.ɾi.a.liˈd͡za/ /im.ma.te.ɾi.a.liˈzaɾ/ /im.mə.tə.ɾi.ə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) immaterialitz immaterialitza immaterialitzada immaterialitzades immaterialitzam immaterialitzant immaterialitzar immaterialitzara immaterialitzaran immaterialitzarem immaterialitzaren immaterialitzares immaterialitzareu immaterialitzaria immaterialitzarien immaterialitzaries immaterialitzarà immaterialitzaràs immaterialitzaré immaterialitzaríem immaterialitzaríeu immaterialitzassen immaterialitzasses immaterialitzassin immaterialitzassis immaterialitzat immaterialitzats immaterialitzau immaterialitzava immaterialitzaven immaterialitzaves immaterialitze immaterialitzem immaterialitzen immaterialitzes immaterialitzessen immaterialitzesses immaterialitzessin immaterialitzessis immaterialitzeu immaterialitzi immaterialitzin immaterialitzis immaterialitzo immaterialitzà immaterialitzàrem immaterialitzàreu immaterialitzàs immaterialitzàssem immaterialitzàsseu immaterialitzàssim immaterialitzàssiu immaterialitzàvem immaterialitzàveu immaterialitzés immaterialitzéssem immaterialitzésseu immaterialitzéssim immaterialitzéssiu immaterialitzí occ sept val v
immatérialiser

immaterialment /im.ma.te.ɾiˌaɫˈmen/ /im.ma.te.ɾiˌaɫˈment/ /im.mə.tə.ɾiˌaɫˈmen/ /im.mə.tə.ɾiˌaɫˈment/ adv
immatériellement

immatricular /im.ma.tɾi.kuˈla/ /im.ma.tɾi.kuˈlaɾ/ /im.mə.tɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immatricul immatricula immatriculada immatriculades immatriculam immatriculant immatricular immatriculara immatricularan immatricularem immatricularen immatriculares immatriculareu immatricularia immatricularien immatricularies immatricularà immatricularàs immatricularé immatricularíem immatricularíeu immatriculassen immatriculasses immatriculassin immatriculassis immatriculat immatriculats immatriculau immatriculava immatriculaven immatriculaves immatricule immatriculem immatriculen immatricules immatriculessen immatriculesses immatriculessin immatriculessis immatriculeu immatriculi immatriculin immatriculis immatriculo immatriculà immatriculàrem immatriculàreu immatriculàs immatriculàssem immatriculàsseu immatriculàssim immatriculàssiu immatriculàvem immatriculàveu immatriculés immatriculéssem immatriculésseu immatriculéssim immatriculéssiu immatriculí occ sept val v
immatriculer

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ immediata adj masc
immédiat

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
immédiatement

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
immense

immensament /imˌmen.saˈmen/ /imˌmen.saˈment/ /imˌmɛn.səˈmen/ /imˌmɛn.səˈment/ adv
immensément

immergir /im.merˈd͡ʒi/ /im.meɾˈd͡ʒiɾ/ /im.mərˈʒi/ bal immergeix immergeixen immergeixes immergeixi immergeixin immergeixis immergeixo immergesc immergesqui immergesquin immergesquis immergia immergida immergides immergien immergies immergiguem immergigueu immergim immergint immergir immergira immergiran immergirem immergiren immergires immergireu immergiria immergirien immergiries immergirà immergiràs immergiré immergiríem immergiríeu immergisc immergisca immergisquen immergisques immergissen immergisses immergissin immergissis immergit immergits immergiu immergix immergixen immergixes immergixo immergí immergíem immergíeu immergírem immergíreu immergís immergíssem immergísseu immergíssim immergíssiu n-occ occ sept val v
immerger

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ n fem
immersion

immersió lingüística n fem
immersion linguistique

immetòdicament /im.meˌtɔ.ði.kaˈmen/ /im.meˌtɔ.ði.kaˈment/ /im.məˌtɔ.ði.kəˈmen/ /im.məˌtɔ.ði.kəˈment/ adv
imméthodiquement

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
immigration

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immigr immigra immigrada immigrades immigram immigrant immigrar immigrara immigraran immigrarem immigraren immigrares immigrareu immigraria immigrarien immigraries immigrarà immigraràs immigraré immigraríem immigraríeu immigrassen immigrasses immigrassin immigrassis immigrat immigrats immigrau immigrava immigraven immigraves immigre immigrem immigren immigres immigressen immigresses immigressin immigressis immigreu immigri immigrin immigris immigro immigrà immigràrem immigràreu immigràs immigràssem immigràsseu immigràssim immigràssiu immigràvem immigràveu immigrés immigréssem immigrésseu immigréssim immigréssiu immigrí occ sept val v
immigrer

imminentment /im.miˌnemˈmen/ /im.miˌnemˈment/ adv
imminemment

immiscir-se /im.mis.sirˈsə/ /im.misˈsiɾ.sə/ /im.miˈsir.sə/ /im.miˈsiɾ.se/ bal immisceix immisceixen immisceixes immisceixi immisceixin immisceixis immisceixo immiscesc immiscesqui immiscesquin immiscesquis immiscia immiscida immiscides immiscien immiscies immisciguem immiscigueu immiscim immiscint immiscir immiscira immisciran immiscirem immisciren immiscires immiscireu immisciria immiscirien immisciries immiscirà immisciràs immisciré immisciríem immisciríeu immiscisc immiscisca immiscisquen immiscisques immiscissen immiscisses immiscissin immiscissis immiscit immiscits immisciu immiscix immiscixen immiscixes immiscixo immiscí immiscíem immiscíeu immiscírem immiscíreu immiscís immiscíssem immiscísseu immiscíssim immiscíssiu n-occ occ sept val v
s'immiscer

immobilitat /im.mo.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
immobilité

immobilització del disc n fem
immobilisation du disque

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immobilitz immobilitza immobilitzada immobilitzades immobilitzam immobilitzant immobilitzar immobilitzara immobilitzaran immobilitzarem immobilitzaren immobilitzares immobilitzareu immobilitzaria immobilitzarien immobilitzaries immobilitzarà immobilitzaràs immobilitzaré immobilitzaríem immobilitzaríeu immobilitzassen immobilitzasses immobilitzassin immobilitzassis immobilitzat immobilitzats immobilitzau immobilitzava immobilitzaven immobilitzaves immobilitze immobilitzem immobilitzen immobilitzes immobilitzessen immobilitzesses immobilitzessin immobilitzessis immobilitzeu immobilitzi immobilitzin immobilitzis immobilitzo immobilitzà immobilitzàrem immobilitzàreu immobilitzàs immobilitzàssem immobilitzàsseu immobilitzàssim immobilitzàssiu immobilitzàvem immobilitzàveu immobilitzés immobilitzéssem immobilitzésseu immobilitzéssim immobilitzéssiu immobilitzí occ sept val v
immobiliser

immobilitzar la bola v
immobiliser la balle

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
propiété

immoderadament /im.mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /im.mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /im.mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /im.mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
immodérément

immodestament /im.moˌðes.taˈmen/ /im.moˌðes.taˈment/ /im.moˌðɛs.təˈment/ /im.muˌðɛs.təˈmen/ adv
immodestement

immolar /im.moˈɫa/ /im.moˈɫaɾ/ /im.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immol immola immolada immolades immolam immolant immolar immolara immolaran immolarem immolaren immolares immolareu immolaria immolarien immolaries immolarà immolaràs immolaré immolaríem immolaríeu immolassen immolasses immolassin immolassis immolat immolats immolau immolava immolaven immolaves immole immolem immolen immoles immolessen immolesses immolessin immolessis immoleu immoli immolin immolis immolo immolà immolàrem immolàreu immolàs immolàssem immolàsseu immolàssim immolàssiu immolàvem immolàveu immolés immoléssem immolésseu immoléssim immoléssiu immolí occ sept val v
immoler

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
immoral

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
immoralité

immoralment /im.moˌɾaɫˈmen/ /im.moˌɾaɫˈment/ /im.muˌɾaɫˈmen/ adv
immoralement

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
immortel
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
immortalité

immortalitzar /im.mor.ta.lidˈza/ /im.moɾ.ta.liˈzaɾ/ /im.mur.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immortalitz immortalitza immortalitzada immortalitzades immortalitzam immortalitzant immortalitzar immortalitzara immortalitzaran immortalitzarem immortalitzaren immortalitzares immortalitzareu immortalitzaria immortalitzarien immortalitzaries immortalitzarà immortalitzaràs immortalitzaré immortalitzaríem immortalitzaríeu immortalitzassen immortalitzasses immortalitzassin immortalitzassis immortalitzat immortalitzats immortalitzau immortalitzava immortalitzaven immortalitzaves immortalitze immortalitzem immortalitzen immortalitzes immortalitzessen immortalitzesses immortalitzessin immortalitzessis immortalitzeu immortalitzi immortalitzin immortalitzis immortalitzo immortalitzà immortalitzàrem immortalitzàreu immortalitzàs immortalitzàssem immortalitzàsseu immortalitzàssim immortalitzàssiu immortalitzàvem immortalitzàveu immortalitzés immortalitzéssem immortalitzésseu immortalitzéssim immortalitzéssiu immortalitzí occ sept val v
immortaliser

immortalment /im.morˌtaɫˈmen/ /im.moɾˌtaɫˈmen/ /im.moɾˌtaɫˈment/ /im.murˌtaɫˈmen/ adv
immortellement

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
immunitaire

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
immunité

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immunitz immunitza immunitzada immunitzades immunitzam immunitzant immunitzar immunitzara immunitzaran immunitzarem immunitzaren immunitzares immunitzareu immunitzaria immunitzarien immunitzaries immunitzarà immunitzaràs immunitzaré immunitzaríem immunitzaríeu immunitzassen immunitzasses immunitzassin immunitzassis immunitzat immunitzats immunitzau immunitzava immunitzaven immunitzaves immunitze immunitzem immunitzen immunitzes immunitzessen immunitzesses immunitzessin immunitzessis immunitzeu immunitzi immunitzin immunitzis immunitzo immunitzà immunitzàrem immunitzàreu immunitzàs immunitzàssem immunitzàsseu immunitzàssim immunitzàssiu immunitzàvem immunitzàveu immunitzés immunitzéssem immunitzésseu immunitzéssim immunitzéssiu immunitzí occ sept val v
immuniser

immunològic /im.mu.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /im.mu.noˈɫɔ.ʒik/ /im.mu.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
immunologique

immutabilitat /im.mu.ta.βi.ɫiˈtat/ /im.mu.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
immutabilité

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ adj
immuable
Que no pot mudar-se.

immutablement /im.muˌta.bɫeˈment/ /im.muˌta.βɫeˈmen/ /im.muˌta.βɫəˈmen/ /im.muˌtab.bɫeˈmen/ /im.muˌtab.bɫəˈmen/ /im.muˌtab.bɫəˈment/ adv
immuablement

immutar /im.muˈta/ /im.muˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) immut immuta immutada immutades immutam immutant immutar immutara immutaran immutarem immutaren immutares immutareu immutaria immutarien immutaries immutarà immutaràs immutaré immutaríem immutaríeu immutassen immutasses immutassin immutassis immutat immutats immutau immutava immutaven immutaves immute immutem immuten immutes immutessen immutesses immutessin immutessis immuteu immuti immutin immutis immuto immutà immutàrem immutàreu immutàs immutàssem immutàsseu immutàssim immutàssiu immutàvem immutàveu immutés immutéssem immutésseu immutéssim immutéssiu immutí occ sept val v
impressionner

immutatiu /im.mu.taˈtiw/ /im.mu.təˈtiw/ adj masc
change
que immuta o té virtut d'immutar.

immòbil /imˈmɔ.βiɫ/ adj
immobile

immòbilment /imˌmɔ.biɫˈmen/ /imˌmɔ.biɫˈment/ /imˌmɔ.βiɫˈmen/ adv
immobilement

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
impatient
Que no té paciència.

impacientar /im.pa.si.enˈta/ /im.pa.si.enˈtaɾ/ /im.pə.si.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) impacient impacienta impacientada impacientades impacientam impacientant impacientar impacientara impacientaran impacientarem impacientaren impacientares impacientareu impacientaria impacientarien impacientaries impacientarà impacientaràs impacientaré impacientaríem impacientaríeu impacientassen impacientasses impacientassin impacientassis impacientat impacientats impacientau impacientava impacientaven impacientaves impaciente impacientem impacienten impacientes impacientessen impacientesses impacientessin impacientessis impacienteu impacienti impacientin impacientis impaciento impacientà impacientàrem impacientàreu impacientàs impacientàssem impacientàsseu impacientàssim impacientàssiu impacientàvem impacientàveu impacientés impacientéssem impacientésseu impacientéssim impacientéssiu impacientí occ sept val v
impatienter

impacientment /im.pa.siˌemˈmen/ /im.pa.siˌemˈment/ /im.pə.siˌemˈmen/ /im.pə.siˌemˈment/ adv
impatiemment

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
impatience

impactant /im.pakˈtan/ /im.pakˈtant/ /im.pəkˈtan/ /im.pəkˈtant/ adj
impactant

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
frappe

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
impartialité

imparcialment /im.par.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈment/ /im.pər.siˌaɫˈmen/ /im.pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
impartialement

impartir /im.parˈti/ /im.paɾˈtiɾ/ /im.pərˈti/ bal imparteix imparteixen imparteixes imparteixi imparteixin imparteixis imparteixo impartesc impartesqui impartesquin impartesquis impartia impartida impartides impartien imparties impartiguem impartigueu impartim impartint impartir impartira impartiran impartirem impartiren impartires impartireu impartiria impartirien impartiries impartirà impartiràs impartiré impartiríem impartiríeu impartisc impartisca impartisquen impartisques impartissen impartisses impartissin impartissis impartit impartits impartiu impartix impartixen impartixes impartixo impartí impartíem impartíeu impartírem impartíreu impartís impartíssem impartísseu impartíssim impartíssiu n-occ occ sept val v
impartir
Distribuir o assignar la part que correspon a cadascú.

impassible /im.paˈsi.bɫe/ /im.paˈsi.βɫe/ /im.paˈsib.bɫe/ /im.pəˈsi.βɫə/ /im.pəˈsib.bɫə/ adj
impassible

impassiblement /im.paˌsi.bɫeˈment/ /im.paˌsi.βɫeˈmen/ /im.paˌsib.bɫeˈmen/ /im.pəˌsi.βɫəˈmen/ /im.pəˌsib.bɫəˈmen/ /im.pəˌsib.bɫəˈment/ adv
impassiblement

impecable /im.peˈka.bɫe/ /im.peˈka.βɫe/ /im.peˈkab.bɫe/ /im.pəˈka.βɫə/ /im.pəˈkab.bɫə/ adj
impeccable

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
empêchement
impediment diriment, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, i l'anul·la si es contrau.
empêchement empêcher
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impediment lliure n masc
détritus

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ bal impedeix impedeixen impedeixes impedeixi impedeixin impedeixis impedeixo impedesc impedesqui impedesquin impedesquis impedia impedida impedides impedien impedies impediguem impedigueu impedim impedint impedir impedira impediran impedirem impediren impedires impedireu impediria impedirien impediries impedirà impediràs impediré impediríem impediríeu impedisc impedisca impedisquen impedisques impedissen impedisses impedissin impedissis impedit impedits impediu impedix impedixen impedixes impedixo impedí impedíem impedíeu impedírem impedíreu impedís impedíssem impedísseu impedíssim impedíssiu n-occ occ sept val v
empêcher

impel·lir /im.peɫˈɫi/ /im.peɫˈɫiɾ/ /im.peˈɫi/ /im.pəɫˈɫi/ /im.pəˈɫi/ bal impel·leix impel·leixen impel·leixes impel·leixi impel·leixin impel·leixis impel·leixo impel·lesc impel·lesqui impel·lesquin impel·lesquis impel·lia impel·lida impel·lides impel·lien impel·lies impel·liguem impel·ligueu impel·lim impel·lint impel·lir impel·lira impel·liran impel·lirem impel·liren impel·lires impel·lireu impel·liria impel·lirien impel·liries impel·lirà impel·liràs impel·liré impel·liríem impel·liríeu impel·lisc impel·lisca impel·lisquen impel·lisques impel·lissen impel·lisses impel·lissin impel·lissis impel·lit impel·lits impel·liu impel·lix impel·lixen impel·lixes impel·lixo impel·lí impel·líem impel·líeu impel·lírem impel·líreu impel·lís impel·líssem impel·lísseu impel·líssim impel·líssiu n-occ occ sept val v
pousser

impenetrablement /im.pe.neˌtɾa.bɫeˈment/ /im.pe.neˌtɾa.βɫeˈmen/ /im.pe.neˌtɾab.bɫeˈmen/ /im.pə.nəˌtɾa.βɫəˈmen/ /im.pə.nəˌtɾab.bɫəˈmen/ /im.pə.nəˌtɾab.bɫəˈment/ adv
impénétrablement

imperar /im.peˈɾa/ /im.peˈɾaɾ/ /im.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imper impera imperada imperades imperam imperant imperar imperara imperaran imperarem imperaren imperares imperareu imperaria imperarien imperaries imperarà imperaràs imperaré imperaríem imperaríeu imperassen imperasses imperassin imperassis imperat imperats imperau imperava imperaven imperaves impere imperem imperen imperes imperessen imperesses imperessin imperessis impereu imperi imperin imperis impero imperà imperàrem imperàreu imperàs imperàssem imperàsseu imperàssim imperàssiu imperàvem imperàveu imperés imperéssem imperésseu imperéssim imperéssiu imperí occ sept val v
régner
Exercir la dignitat imperial.
commander
Manar, dominar.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ adj masc
impératif
Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ n masc
impératif
(gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperativament /im.pe.ɾaˌti.vaˈment/ /im.pe.ɾaˌti.βaˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /im.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
impérativement

imperatori /im.pe.ɾaˈtɔ.ɾi/ /im.pə.ɾəˈtɔ.ɾi/ imperatòria adj masc
impérial
allò pertanyent a l'emperador o a la potestat i majestat imperial

imperatorialment /im.pe.ɾa.to.ɾiˌaɫˈmen/ /im.pe.ɾa.to.ɾiˌaɫˈment/ /im.pə.ɾə.to.ɾiˌaɫˈment/ /im.pə.ɾə.tu.ɾiˌaɫˈmen/ adv
impérialement

imperceptible /im.per.sepˈtib.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.βɫe/ /im.pər.səpˈti.βɫə/ /im.pər.səpˈtib.bɫə/ /im.pəɾ.səpˈtib.bɫə/ adj
imperceptible

imperceptiblement /im.per.sepˌtib.bɫeˈmen/ /im.peɾ.sepˌti.bɫeˈment/ /im.peɾ.sepˌti.βɫeˈmen/ /im.pər.səpˌti.βɫəˈmen/ /im.pər.səpˌtib.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.səpˌtib.bɫəˈment/ adv
imperceptiblement

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
épingle de sûreté

imperfectament /im.perˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈment/ /im.pərˌfɛk.təˈmen/ /im.pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
imparfaitement

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
imparfait

imperi n masc
empire pouvoir
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
empire
Estats subjectes a l'emperador.
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
impérial
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

imperiosament /im.pe.ɾiˌo.zaˈmen/ /im.pe.ɾiˌo.zaˈment/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈmen/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈment/ adv
impérieusement

imperitament /im.peˌɾi.taˈmen/ /im.peˌɾi.taˈment/ /im.pəˌɾi.təˈmen/ /im.pəˌɾi.təˈment/ adv
malhabilement

imperiós /im.pe.ɾiˈos/ /im.pə.ɾiˈos/ adj masc
impérieux
que mana amb imperi, o que es fa amb imperi.

impermeabilitzar /im.per.me.a.βi.liˈd͡za/ /im.peɾ.me.a.βi.liˈzaɾ/ /im.pər.me.ə.βi.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impermeabilitz impermeabilitza impermeabilitzada impermeabilitzades impermeabilitzam impermeabilitzant impermeabilitzar impermeabilitzara impermeabilitzaran impermeabilitzarem impermeabilitzaren impermeabilitzares impermeabilitzareu impermeabilitzaria impermeabilitzarien impermeabilitzaries impermeabilitzarà impermeabilitzaràs impermeabilitzaré impermeabilitzaríem impermeabilitzaríeu impermeabilitzassen impermeabilitzasses impermeabilitzassin impermeabilitzassis impermeabilitzat impermeabilitzats impermeabilitzau impermeabilitzava impermeabilitzaven impermeabilitzaves impermeabilitze impermeabilitzem impermeabilitzen impermeabilitzes impermeabilitzessen impermeabilitzesses impermeabilitzessin impermeabilitzessis impermeabilitzeu impermeabilitzi impermeabilitzin impermeabilitzis impermeabilitzo impermeabilitzà impermeabilitzàrem impermeabilitzàreu impermeabilitzàs impermeabilitzàssem impermeabilitzàsseu impermeabilitzàssim impermeabilitzàssiu impermeabilitzàvem impermeabilitzàveu impermeabilitzés impermeabilitzéssem impermeabilitzésseu impermeabilitzéssim impermeabilitzéssiu impermeabilitzí occ sept val v
imperméabiliser

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
imperméable
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
imperméable
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impermeablement /im.per.meˌab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.meˌa.bɫeˈment/ /im.peɾ.meˌa.βɫeˈmen/ /im.pər.meˌa.βɫəˈmen/ /im.pər.meˌab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.meˌab.bɫəˈment/ adv
imperméablement

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ adj
impersonnel

impersonalitzar /im.per.so.na.liˈd͡za/ /im.peɾ.so.na.liˈzaɾ/ /im.pər.su.nə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impersonalitz impersonalitza impersonalitzada impersonalitzades impersonalitzam impersonalitzant impersonalitzar impersonalitzara impersonalitzaran impersonalitzarem impersonalitzaren impersonalitzares impersonalitzareu impersonalitzaria impersonalitzarien impersonalitzaries impersonalitzarà impersonalitzaràs impersonalitzaré impersonalitzaríem impersonalitzaríeu impersonalitzassen impersonalitzasses impersonalitzassin impersonalitzassis impersonalitzat impersonalitzats impersonalitzau impersonalitzava impersonalitzaven impersonalitzaves impersonalitze impersonalitzem impersonalitzen impersonalitzes impersonalitzessen impersonalitzesses impersonalitzessin impersonalitzessis impersonalitzeu impersonalitzi impersonalitzin impersonalitzis impersonalitzo impersonalitzà impersonalitzàrem impersonalitzàreu impersonalitzàs impersonalitzàssem impersonalitzàsseu impersonalitzàssim impersonalitzàssiu impersonalitzàvem impersonalitzàveu impersonalitzés impersonalitzéssem impersonalitzésseu impersonalitzéssim impersonalitzéssiu impersonalitzí occ sept val v
impersonnaliser

impersonalment /im.per.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈment/ /im.pər.suˌnaɫˈmen/ /im.pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
impersonnellement

impertinent /im.per.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnent/ /im.pər.tiˈnen/ /im.pəɾ.tiˈnent/ adj
impertinent

impertinentment /im.per.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈment/ /im.pər.tiˌnemˈmen/ /im.pəɾ.tiˌnemˈment/ adv
impertinemment

impertorbablement /im.per.torˌβab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.toɾˌba.bɫeˈment/ /im.peɾ.toɾˌβa.βɫeˈmen/ /im.pər.turˌba.βɫəˈmen/ /im.pər.turˌbab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.toɾˌbab.bɫəˈment/ adv
imperturbablement

impertèrrit /im.peɾˈtɛ.rit/ /im.pərˈtɛ.rit/ impertèrrita adj masc
imperturbable

impertèrritament /im.perˌtɛ.ri.taˈmen/ /im.peɾˌtɛ.ri.taˈmen/ /im.peɾˌtɛ.ri.taˈment/ /im.pərˌtɛ.ri.təˈmen/ /im.pəɾˌtɛ.ri.təˈment/ adv
imperturbablement

impetració n fem
impétration

impetrar /im.peˈtɾa/ /im.peˈtɾaɾ/ /im.pəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) impetr impetra impetrada impetrades impetram impetrant impetrar impetrara impetraran impetrarem impetraren impetrares impetrareu impetraria impetrarien impetraries impetrarà impetraràs impetraré impetraríem impetraríeu impetrassen impetrasses impetrassin impetrassis impetrat impetrats impetrau impetrava impetraven impetraves impetre impetrem impetren impetres impetressen impetresses impetressin impetressis impetreu impetri impetrin impetris impetro impetrà impetràrem impetràreu impetràs impetràssem impetràsseu impetràssim impetràssiu impetràvem impetràveu impetrés impetréssem impetrésseu impetréssim impetréssiu impetrí occ sept val v
impétrer
Obtenir alguna cosa que s'havia demanat amb molts precs.

impetuosament /im.pe.tuˌo.zaˈmen/ /im.pe.tuˌo.zaˈment/ /im.pə.tuˌo.zəˈmen/ /im.pə.tuˌo.zəˈment/ adv
impétueusement

impiament /imˌpi.aˈmen/ /imˌpi.aˈment/ /imˌpi.əˈmen/ /imˌpi.əˈment/ adv
impieusement

impietosament /im.pi.eˌto.zaˈmen/ /im.pi.eˌto.zaˈment/ /im.pi.əˌto.zəˈmen/ /im.pi.əˌto.zəˈment/ adv
impitoyablement

implacablement /im.pɫaˌka.bɫeˈment/ /im.pɫaˌka.βɫeˈmen/ /im.pɫaˌkab.bɫeˈmen/ /im.pɫəˌka.βɫəˈmen/ /im.pɫəˌkab.bɫəˈmen/ /im.pɫəˌkab.bɫəˈment/ adv
implacablement

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
implant

implantació /im.pɫan.ta.siˈo/ /im.pɫən.tə.siˈo/ n fem
implantation

implantar /im.pɫanˈta/ /im.pɫanˈtaɾ/ /im.pɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implant implanta implantada implantades implantam implantant implantar implantara implantaran implantarem implantaren implantares implantareu implantaria implantarien implantaries implantarà implantaràs implantaré implantaríem implantaríeu implantassen implantasses implantassin implantassis implantat implantats implantau implantava implantaven implantaves implante implantem implanten implantes implantessen implantesses implantessin implantessis implanteu implanti implantin implantis implanto implantà implantàrem implantàreu implantàs implantàssem implantàsseu implantàssim implantàssiu implantàvem implantàveu implantés implantéssem implantésseu implantéssim implantéssiu implantí occ sept val v
implanter
Plantar profundament de forma que arreli.
Introduir un costum, establir una institució.

implementar /im.pɫe.menˈˈta// /im.pɫe.menˈˈtaɾ// /imˈpɫə.mənˈta// Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) implement implementa implementada implementades implementam implementant implementar implementara implementaran implementarem implementaren implementares implementareu implementaria implementarien implementaries implementarà implementaràs implementaré implementaríem implementaríeu implementassen implementasses implementassin implementassis implementat implementats implementau implementava implementaven implementaves implemente implementem implementen implementes implementessen implementesses implementessin implementessis implementeu implementi implementin implementis implemento implementà implementàrem implementàreu implementàs implementàssem implementàsseu implementàssim implementàssiu implementàvem implementàveu implementés implementéssem implementésseu implementéssim implementéssiu implementí occ sept val v
implémenter

implicar /im.pɫiˈka/ /im.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implic implica implicada implicades implicam implicant implicar implicara implicaran implicarem implicaren implicares implicareu implicaria implicarien implicaries implicarà implicaràs implicaré implicaríem implicaríeu implicassen implicasses implicassin implicassis implicat implicats implicau implicava implicaven implicaves implico implicà implicàrem implicàreu implicàs implicàssem implicàsseu implicàssim implicàssiu implicàvem implicàveu implique impliquem impliquen impliques impliquessen impliquesses impliquessin impliquessis impliqueu impliqui impliquin impliquis impliqués impliquéssem impliquésseu impliquéssim impliquéssiu impliquí occ sept val v
impliquer
Tenir com a conseqüència natural.
(pronominal) Involucrar-se, comprometre's.
impliquer empêcher
(amb adverbis de negació) no implicar: no obstar, no impedir, no destorbar.

imploració n fem
implorer

implorar /im.pɫoˈɾa/ /im.pɫoˈɾaɾ/ /im.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implor implora implorada implorades imploram implorant implorar implorara imploraran implorarem imploraren implorares implorareu imploraria implorarien imploraries implorarà imploraràs imploraré imploraríem imploraríeu implorassen implorasses implorassin implorassis implorat implorats implorau implorava imploraven imploraves implore implorem imploren implores imploressen imploresses imploressin imploressis imploreu implori implorin imploris imploro implorà imploràrem imploràreu imploràs imploràssem imploràsseu imploràssim imploràssiu imploràvem imploràveu implorés imploréssem implorésseu imploréssim imploréssiu implorí occ sept val v
implorer

implícitament /imˌpɫi.si.taˈmen/ /imˌpɫi.si.taˈment/ /imˌpɫi.si.təˈmen/ /imˌpɫi.si.təˈment/ adv
implicitement

impolíticament /im.poˌɫi.ti.kaˈmen/ /im.poˌɫi.ti.kaˈment/ /im.poˌɫi.ti.kəˈment/ /im.puˌɫi.ti.kəˈmen/ adv
impolitiquement

import /imˈpɔrt/ n masc
montant

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
importation

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
important
Que té importància o relleu.

importantment /im.porˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈment/ /im.purˌtamˈmen/ adv
importamment

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) import importa importada importades importam important importar importara importaran importarem importaren importares importareu importaria importarien importaries importarà importaràs importaré importaríem importaríeu importassen importasses importassin importassis importat importats importau importava importaven importaves importe importem importen importes importessen importesses importessin importessis importeu importi importin importis importo importà importàrem importàreu importàs importàssem importàsseu importàssim importàssiu importàvem importàveu importés importéssem importésseu importéssim importéssiu importí occ sept val v
importer
Ser convenient, favorable, d'importància.
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.
valoir
Valer o arribar a tal quantitat les coses comprades.

importunament /im.porˌtu.naˈmen/ /im.poɾˌtu.naˈmen/ /im.poɾˌtu.naˈment/ /im.poɾˌtu.nəˈment/ /im.purˌtu.nəˈmen/ adv
importunément

importunar /am.pul.tuˈna/ /im.por.tuˈna/ /im.poɾ.tuˈna/ /im.poɾ.tuˈnaɾ/ /im.pur.tuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) importun importuna importunada importunades importunam importunant importunar importunara importunaran importunarem importunaren importunares importunareu importunaria importunarien importunaries importunarà importunaràs importunaré importunaríem importunaríeu importunassen importunasses importunassin importunassis importunat importunats importunau importunava importunaven importunaves importune importunem importunen importunes importunessen importunesses importunessin importunessis importuneu importuni importunin importunis importuno importunà importunàrem importunàreu importunàs importunàssem importunàsseu importunàssim importunàssiu importunàvem importunàveu importunés importunéssem importunésseu importunéssim importunéssiu importuní occ sept val v
importuner

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
importance

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imposa imposada imposades imposam imposant imposar imposara imposaran imposarem imposaren imposares imposareu imposaria imposarien imposaries imposarà imposaràs imposaré imposaríem imposaríeu imposassen imposasses imposassin imposassis imposat imposats imposau imposava imposaven imposaves impose imposem imposen imposes imposessen imposesses imposessin imposessis imposeu imposi imposin imposis imposo imposà imposàrem imposàreu imposàs imposàssem imposàsseu imposàssim imposàssiu imposàvem imposàveu imposés imposéssem imposésseu imposéssim imposéssiu imposí impòs occ sept val v
imposer
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.
Infondre respecte, por.
instruire
Instruir a algú en alguna matèria.

impossibilitar /im.po.si.bi.ɫiˈta/ /im.po.si.bi.ɫiˈtaɾ/ /im.po.si.βi.ɫiˈta/ /im.pu.si.bi.ɫiˈta/ /im.pu.si.βi.ɫiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impossibilit impossibilita impossibilitada impossibilitades impossibilitam impossibilitant impossibilitar impossibilitara impossibilitaran impossibilitarem impossibilitaren impossibilitares impossibilitareu impossibilitaria impossibilitarien impossibilitaries impossibilitarà impossibilitaràs impossibilitaré impossibilitaríem impossibilitaríeu impossibilitassen impossibilitasses impossibilitassin impossibilitassis impossibilitat impossibilitats impossibilitau impossibilitava impossibilitaven impossibilitaves impossibilite impossibilitem impossibiliten impossibilites impossibilitessen impossibilitesses impossibilitessin impossibilitessis impossibiliteu impossibiliti impossibilitin impossibilitis impossibilito impossibilità impossibilitàrem impossibilitàreu impossibilitàs impossibilitàssem impossibilitàsseu impossibilitàssim impossibilitàssiu impossibilitàvem impossibilitàveu impossibilités impossibilitéssem impossibilitésseu impossibilitéssim impossibilitéssiu impossibilití occ sept val v
impossible

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
impossible

impossiblement /im.poˌsi.bɫeˈment/ /im.poˌsi.βɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫəˈment/ /im.puˌsi.βɫəˈmen/ /im.puˌsib.bɫəˈmen/ adv
impossiblement

impost n masc
impôt

impost especial n masc
accise

impost sobre béns immobles n masc
impôt sur la propriété immobilière

impost sobre el valor afegit n masc
taxe sur la valeur ajoutée

impostar /im.posˈta/ /im.posˈtaɾ/ /im.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impost imposta impostada impostades impostam impostant impostar impostara impostaran impostarem impostaren impostares impostareu impostaria impostarien impostaries impostarà impostaràs impostaré impostaríem impostaríeu impostassen impostasses impostassin impostassis impostat impostats impostau impostava impostaven impostaves imposte impostem imposten impostes impostessen impostesses impostessin impostessis imposteu imposti impostin impostis imposto impostà impostàrem impostàreu impostàs impostàssem impostàsseu impostàssim impostàssiu impostàvem impostàveu impostés impostéssem impostésseu impostéssim impostéssiu impostí occ sept val v
poser

impostura /im.posˈtu.ɾa/ /im.posˈtu.ɾə/ /im.pusˈtu.ɾə/ n fem
imposture

impotentment /im.poˌtemˈmen/ /im.poˌtemˈment/ /im.puˌtemˈmen/ adv
impuissamment

imprecació /im.pɾe.ka.siˈo/ /im.pɾə.kə.siˈo/ n fem
imprécation

imprecatori /im.pɾe.kaˈtɔ.ɾi/ /im.pɾə.kəˈtɔ.ɾi/ imprecatòria adj masc
imprécatoire
que es fa amb imprecació

impregnació /im.pɾeŋ.na.siˈo/ /im.pɾəŋ.nə.siˈo/ n fem
imprégnation

impregnar /im.pɾeŋˈna/ /im.pɾeɡˈna/ /im.pɾeɡˈnaɾ/ /im.pɾəŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impregn impregna impregnada impregnades impregnam impregnant impregnar impregnara impregnaran impregnarem impregnaren impregnares impregnareu impregnaria impregnarien impregnaries impregnarà impregnaràs impregnaré impregnaríem impregnaríeu impregnassen impregnasses impregnassin impregnassis impregnat impregnats impregnau impregnava impregnaven impregnaves impregne impregnem impregnen impregnes impregnessen impregnesses impregnessin impregnessis impregneu impregni impregnin impregnis impregno impregnà impregnàrem impregnàreu impregnàs impregnàssem impregnàsseu impregnàssim impregnàssiu impregnàvem impregnàveu impregnés impregnéssem impregnésseu impregnéssim impregnéssiu impregní occ sept val v
imprégner

impremeditadament /im.pɾe.me.ðiˌta.ðaˈmen/ /im.pɾe.me.ðiˌta.ðaˈment/ /im.pɾə.mə.ðiˌta.ðəˈmen/ /im.pɾə.mə.ðiˌta.ðəˈment/ adv
impréméditément

impremta /imˈpɾem.ta/ /imˈpɾem.tə/ n fem
imprimerie
Art d'imprimir.
Oficina o lloc on s'imprimeix.

impremta escolar n fem
imprimerie scolaire

imprescindible /im.pɾe.sinˈdi.bɫe/ /im.pɾe.sinˈdi.βɫe/ /im.pɾe.sinˈdib.bɫe/ /im.pɾə.sinˈdi.βɫə/ /im.pɾə.sinˈdib.bɫə/ /im.pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
indispensable

imprescindiblement /im.pɾe.sinˌdi.bɫeˈment/ /im.pɾe.sinˌdi.βɫeˈmen/ /im.pɾe.sinˌdib.bɫeˈmen/ /im.pɾə.sinˌdi.βɫəˈmen/ /im.pɾə.sinˌdib.bɫəˈmen/ /im.pɾəs.sinˌdib.bɫəˈmen/ /im.pɾəs.sinˌdib.bɫəˈment/ adv
indispensablement

imprescriptiblement /im.pɾes.kɾipˌti.bɫeˈment/ /im.pɾes.kɾipˌti.βɫeˈmen/ /im.pɾes.kɾipˌtib.bɫeˈmen/ /im.pɾəs.kɾipˌti.βɫəˈmen/ /im.pɾəs.kɾipˌtib.bɫəˈmen/ /im.pɾəs.kɾipˌtib.bɫəˈment/ adv
imprescriptiblement

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
impressionnant

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) impression impressiona impressionada impressionades impressionam impressionant impressionar impressionara impressionaran impressionarem impressionaren impressionares impressionareu impressionaria impressionarien impressionaries impressionarà impressionaràs impressionaré impressionaríem impressionaríeu impressionassen impressionasses impressionassin impressionassis impressionat impressionats impressionau impressionava impressionaven impressionaves impressione impressionem impressionen impressiones impressionessen impressionesses impressionessin impressionessis impressioneu impressioni impressionin impressionis impressiono impressionà impressionàrem impressionàreu impressionàs impressionàssem impressionàsseu impressionàssim impressionàssiu impressionàvem impressionàveu impressionés impressionéssem impressionésseu impressionéssim impressionéssiu impressioní occ sept val v
impressionner

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
impression
Acció o efecte d'imprimir.
Marca o senyal que alguna cosa deixa en una altra pressionant.
Efecte o alteració que un cos causa en un altre.
Efecte que fan les coses espirituals en l'ànim.

impressor /im.pɾeˈso/ /im.pɾeˈsoɾ/ /im.pɾəˈso/ adj masc
imprimant
Que imprimeix.

impressor /im.pɾeˈso/ /im.pɾeˈsoɾ/ /im.pɾəˈso/ n masc
imprimeur
Qui imprimeix o és amo d'una impremta.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
imprimante
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprevistament /im.pɾeˌvis.taˈment/ /im.pɾeˌβis.taˈmen/ /im.pɾəˌvis.təˈmen/ /im.pɾəˌvis.təˈment/ /im.pɾəˌβis.təˈmen/ adv
imprévument

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ bal impresa impreses impresos imprimeix imprimeixen imprimeixes imprimeixi imprimeixin imprimeixis imprimeixo imprimesc imprimesqui imprimesquin imprimesquis imprimia imprimien imprimies imprimiguem imprimigueu imprimim imprimint imprimir imprimira imprimiran imprimirem imprimiren imprimires imprimireu imprimiria imprimirien imprimiries imprimirà imprimiràs imprimiré imprimiríem imprimiríeu imprimisc imprimisca imprimisquen imprimisques imprimissen imprimisses imprimissin imprimissis imprimiu imprimix imprimixen imprimixes imprimixo imprimí imprimíem imprimíeu imprimírem imprimíreu imprimís imprimíssem imprimísseu imprimíssim imprimíssiu imprès imprés n-occ occ sept val v
imprimer
Deixar marcada la figura d'una cosa en una altra.
Estampar, donar a la impremta.

improbablement /im.pɾoˌba.bɫeˈment/ /im.pɾoˌbab.bɫəˈment/ /im.pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /im.pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /im.pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /im.pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /im.pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
improbablement

improcedentment /im.pɾo.seˌðemˈmen/ /im.pɾo.seˌðemˈment/ /im.pɾo.səˌðemˈment/ /im.pɾu.səˌðemˈmen/ adv
inconvenablement

improductivament /im.pɾo.ðukˌti.vaˈment/ /im.pɾo.ðukˌti.vəˈment/ /im.pɾo.ðukˌti.βaˈmen/ /im.pɾu.ðukˌti.vəˈmen/ /im.pɾu.ðukˌti.βəˈmen/ adv
improductivement

improperar /im.pɾo.peˈɾa/ /im.pɾo.peˈɾaɾ/ /im.pɾu.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) improper impropera improperada improperades improperam improperant improperar improperara improperaran improperarem improperaren improperares improperareu improperaria improperarien improperaries improperarà improperaràs improperaré improperaríem improperaríeu improperassen improperasses improperassin improperassis improperat improperats improperau improperava improperaven improperaves impropere improperem improperen improperes improperessen improperesses improperessin improperessis impropereu improperi improperin improperis impropero improperà improperàrem improperàreu improperàs improperàssem improperàsseu improperàssim improperàssiu improperàvem improperàveu improperés improperéssem improperésseu improperéssim improperéssiu improperí occ sept val v
reprocher

improperi /im.pɾoˈpɛ.ɾi/ /im.pɾuˈpɛ.ɾi/ n masc
outrage

improvar /im.pɾoˈva/ /im.pɾoˈvaɾ/ /im.pɾoˈβa/ /im.pɾuˈva/ /im.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) improu improv improva improvada improvades improvam improvant improvar improvara improvaran improvarem improvaren improvares improvareu improvaria improvarien improvaries improvarà improvaràs improvaré improvaríem improvaríeu improvassen improvasses improvassin improvassis improvat improvats improvau improvava improvaven improvaves improve improvem improven improves improvessen improvesses improvessin improvessis improveu improvi improvin improvis improvo improvà improvàrem improvàreu improvàs improvàssem improvàsseu improvàssim improvàssiu improvàvem improvàveu improvés improvéssem improvésseu improvéssim improvéssiu improví occ sept val v
désavouer

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) improvisa improvisada improvisades improvisam improvisant improvisar improvisara improvisaran improvisarem improvisaren improvisares improvisareu improvisaria improvisarien improvisaries improvisarà improvisaràs improvisaré improvisaríem improvisaríeu improvisassen improvisasses improvisassin improvisassis improvisat improvisats improvisau improvisava improvisaven improvisaves improvise improvisem improvisen improvises improvisessen improvisesses improvisessin improvisessis improviseu improvisi improvisin improvisis improviso improvisà improvisàrem improvisàreu improvisàs improvisàssem improvisàsseu improvisàssim improvisàssiu improvisàvem improvisàveu improvisés improviséssem improvisésseu improviséssim improviséssiu improvisí improvís occ sept val v
improviser

imprudentment /im.pɾuˌðemˈmen/ /im.pɾuˌðemˈment/ adv
imprudemment

impròpiament /imˌpɾɔ.pi.aˈmen/ /imˌpɾɔ.pi.aˈment/ /imˌpɾɔ.pi.əˈmen/ /imˌpɾɔ.pi.əˈment/ adv
improprement

impudentment /im.puˌðemˈmen/ /im.puˌðemˈment/ adv
impudemment

impugnació /im.puŋ.na.siˈo/ /im.puŋ.nə.siˈo/ /im.puɡ.na.siˈo/ n fem
opposition

impugnador /im.puŋ.naˈðo/ /im.puŋ.nəˈðo/ /im.puɡ.naˈðoɾ/ n masc
impugne

impugnar /im.puŋˈna/ /im.puɡˈna/ /im.puɡˈnaɾ/ alg ant bal cent eiv impugn impugna impugnada impugnades impugnaia impugnaien impugnaies impugnam impugnant impugnar impugnara impugnaran impugnarem impugnaren impugnares impugnareu impugnaria impugnarien impugnaries impugnariva impugnariven impugnarives impugnarà impugnaràs impugnaré impugnaríem impugnaríeu impugnarívem impugnaríveu impugnassen impugnasses impugnassin impugnassis impugnat impugnats impugnau impugnava impugnaven impugnaves impugnavi impugnavo impugne impugneguem impugneguessa impugneguessen impugneguesses impugnegueu impugnegués impugneguéssom impugneguéssou impugnem impugnen impugnes impugnessa impugnessen impugnesses impugnessi impugnessin impugnessis impugneu impugni impugnin impugnis impugno impugnos impugns impugnà impugnàiem impugnàieu impugnàrem impugnàreu impugnàs impugnàssem impugnàsseu impugnàssim impugnàssiu impugnàvem impugnàvets impugnàveu impugnàvom impugnés impugnéssem impugnésseu impugnéssim impugnéssiu impugní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
contester

impugnatiu /im.puŋ.naˈtiw/ /im.puŋ.nəˈtiw/ /im.puɡ.naˈtiw/ adj masc
impugne
Que impugna o és capaç d'impugnar.

impuls /imˈpuɫs/ n masc
impulsion

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
impulsif
Que impel·leix o pot impel·lir.

impulsivament /im.puɫˌsi.vaˈment/ /im.puɫˌsi.vəˈmen/ /im.puɫˌsi.vəˈment/ /im.puɫˌsi.βaˈmen/ /im.puɫˌsi.βəˈmen/ adv
impulsivement

impulsivitat /im.puɫ.si.viˈtat/ /im.puɫ.si.viˈtat/ /im.puɫ.si.βiˈtat/ n fem
impulsivité

impunement /imˌpu.neˈmen/ /imˌpu.neˈment/ /imˌpu.nəˈmen/ /imˌpu.nəˈment/ adv
impunément

impurament /imˌpu.ɾaˈmen/ /imˌpu.ɾaˈment/ /imˌpu.ɾəˈmen/ /imˌpu.ɾəˈment/ adv
impurement

imputabilitat /im.pu.ta.βi.ɫiˈtat/ /im.pu.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
imputation

imputació /im.pu.ta.siˈo/ /im.pu.tə.siˈo/ n fem
imputation

imputar /im.puˈta/ /im.puˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imput imputa imputada imputades imputam imputant imputar imputara imputaran imputarem imputaren imputares imputareu imputaria imputarien imputaries imputarà imputaràs imputaré imputaríem imputaríeu imputassen imputasses imputassin imputassis imputat imputats imputau imputava imputaven imputaves impute imputem imputen imputes imputessen imputesses imputessin imputessis imputeu imputi imputin imputis imputo imputà imputàrem imputàreu imputàs imputàssem imputàsseu imputàssim imputàssiu imputàvem imputàveu imputés imputéssem imputésseu imputéssim imputéssiu imputí occ sept val v
imputer
Atribuir alguna culpa, delicte o acció.

impàvid /imˈpa.vit/ /imˈpa.vit/ /imˈpa.βit/ adj masc
impassible

impàvidament /imˌpa.vi.ðaˈment/ /imˌpa.vi.ðəˈmen/ /imˌpa.vi.ðəˈment/ /imˌpa.βi.ðaˈmen/ /imˌpa.βi.ðəˈmen/ adv
impavidement

impúdicament /imˌpu.ði.kaˈmen/ /imˌpu.ði.kaˈment/ /imˌpu.ði.kəˈmen/ /imˌpu.ði.kəˈment/ adv
impudiquement

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ n fem
inaction

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ adj masc
inactif

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
inactivité

inadaptació escolar n fem
inadaptation scolaire

inadaptació social n fem
inadaptation sociale

inadmissió /i.nad.mi.siˈo/ /i.nəd.mi.siˈo/ n fem
irrecevabilité

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
inadvertamment

inalterablement /i.naɫ.teˌɾa.bɫeˈment/ /i.naɫ.teˌɾa.βɫeˈmen/ /i.naɫ.teˌɾab.bɫeˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾa.βɫəˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾab.bɫəˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾab.bɫəˈment/ adv
inaltérablement

inanició /i.na.ni.siˈo/ /i.nə.ni.siˈo/ n fem
inanition

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
inauguration investiture

inaugural /in.aw.ɣuˈɾaɫ/ /in.əw.ɣuˈɾaɫ/ adj
inaugural
aplicat a l'oració, discurs o acte d'inauguració

inaugurar /i.naw.ɣuˈɾa/ /i.naw.ɣuˈɾaɾ/ /i.nəw.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inaugur inaugura inaugurada inaugurades inauguram inaugurant inaugurar inaugurara inauguraran inaugurarem inauguraren inaugurares inaugurareu inauguraria inaugurarien inauguraries inaugurarà inauguraràs inauguraré inauguraríem inauguraríeu inaugurassen inaugurasses inaugurassin inaugurassis inaugurat inaugurats inaugurau inaugurava inauguraven inauguraves inaugure inaugurem inauguren inaugures inauguressen inauguresses inauguressin inauguressis inaugureu inauguri inaugurin inauguris inauguro inaugurà inauguràrem inauguràreu inauguràs inauguràssem inauguràsseu inauguràssim inauguràssiu inauguràvem inauguràveu inaugurés inauguréssem inaugurésseu inauguréssim inauguréssiu inaugurí occ sept val v
inaugurer
Obrir o començar de forma solemne.

incalculablement /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.bɫeˈment/ /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.βɫeˈmen/ /iŋ.kaɫ.kuˌɫab.bɫeˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫa.βɫəˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈment/ adv
incalculablement

incansablement /iŋ.kanˌsa.bɫeˈment/ /iŋ.kanˌsa.βɫeˈmen/ /iŋ.kanˌsab.bɫeˈmen/ /iŋ.kənˌsa.βɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈment/ adv
inlassablement

incapacitar /iŋ.ka.pa.siˈta/ /iŋ.ka.pa.siˈtaɾ/ /iŋ.kə.pə.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) incapacit incapacita incapacitada incapacitades incapacitam incapacitant incapacitar incapacitara incapacitaran incapacitarem incapacitaren incapacitares incapacitareu incapacitaria incapacitarien incapacitaries incapacitarà incapacitaràs incapacitaré incapacitaríem incapacitaríeu incapacitassen incapacitasses incapacitassin incapacitassis incapacitat incapacitats incapacitau incapacitava incapacitaven incapacitaves incapacite incapacitem incapaciten incapacites incapacitessen incapacitesses incapacitessin incapacitessis incapaciteu incapaciti incapacitin incapacitis incapacito incapacità incapacitàrem incapacitàreu incapacitàs incapacitàssem incapacitàsseu incapacitàssim incapacitàssiu incapacitàvem incapacitàveu incapacités incapacitéssem incapacitésseu incapacitéssim incapacitéssiu incapacití occ sept val v
neutraliser

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ adj
incapable

incautament /iŋˌkaw.taˈmen/ /iŋˌkaw.taˈment/ /iŋˌkaw.təˈmen/ /iŋˌkaw.təˈment/ adv
imprudemment

incendi n masc
incendie feu

incendiar /in.sen.diˈa/ /in.sen.diˈaɾ/ /in.sən.diˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incendia incendiada incendiades incendiam incendiant incendiar incendiara incendiaran incendiarem incendiaren incendiares incendiareu incendiaria incendiarien incendiaries incendiarà incendiaràs incendiaré incendiaríem incendiaríeu incendiassen incendiasses incendiassin incendiassis incendiat incendiats incendiau incendiava incendiaven incendiaves incendie incendiem incendien incendies incendiessen incendiesses incendiessin incendiessis incendieu incendii incendio incendià incendiàrem incendiàreu incendiàs incendiàssem incendiàsseu incendiàssim incendiàssiu incendiàvem incendiàveu incendiés incendiéssem incendiésseu incendiéssim incendiéssiu incendií incendiï incendiïn incendiïs occ sept val v
incendier

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ adj masc
incendiaire
Que maliciosament causa incendis.

incentiu n masc
incitation

incentiu fiscal n masc
incitation fiscale

incentivar /in.sen.tiˈvaɾ/ /in.sen.tiˈβa/ /in.sen.tiˈβaɾ/ /in.sən.tiˈva/ /in.sən.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incentiu incentiv incentiva incentivada incentivades incentivam incentivant incentivar incentivara incentivaran incentivarem incentivaren incentivares incentivareu incentivaria incentivarien incentivaries incentivarà incentivaràs incentivaré incentivaríem incentivaríeu incentivassen incentivasses incentivassin incentivassis incentivat incentivats incentivau incentivava incentivaven incentivaves incentive incentivem incentiven incentives incentivessen incentivesses incentivessin incentivessis incentiveu incentivi incentivin incentivis incentivo incentivà incentivàrem incentivàreu incentivàs incentivàssem incentivàsseu incentivàssim incentivàssiu incentivàvem incentivàveu incentivés incentivéssem incentivésseu incentivéssim incentivéssiu incentiví occ sept val v
promouvoir

inceptisòl /in.sep.tiˈsɔɫ/ /in.səp.tiˈsɔɫ/ n masc
inceptisol

incert /inˈsɛrt/ adj masc
incertain
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incertament /inˌsɛr.taˈmen/ /inˌsɛr.təˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈment/ /inˌsɛɾ.təˈment/ adv
incertainement

incessablement /in.seˌsa.bɫeˈment/ /in.seˌsa.βɫeˈmen/ /in.seˌsab.bɫeˈmen/ /in.səˌsa.βɫəˈmen/ /in.səˌsab.bɫəˈmen/ /in.səˌsab.bɫəˈment/ adv
incessamment

incessantment /in.seˌsamˈmen/ /in.seˌsamˈment/ /in.səˌsamˈmen/ /in.səˌsamˈment/ adv
incessamment

incestuosament /in.ses.tuˌo.zaˈmen/ /in.ses.tuˌo.zaˈment/ /in.səs.tuˌo.zəˈmen/ /in.səs.tuˌo.zəˈment/ adv
incestueusement

incident /in.siˈðen/ /in.siˈðent/ /in.siˈðent/ adj
incident
que té una incidència accessòria

incidentalment /in.si.ðenˌtaɫˈmen/ /in.si.ðenˌtaɫˈment/ /in.si.ðənˌtaɫˈmen/ /in.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
incidemment

incidentment /in.siˌðemˈmen/ /in.siˌðemˈment/ adv
incidemment

incidir /in.siˈði/ /in.siˈðiɾ/ bal incideix incideixen incideixes incideixi incideixin incideixis incideixo incidesc incidesqui incidesquin incidesquis incidia incidida incidides incidien incidies incidiguem incidigueu incidim incidint incidir incidira incidiran incidirem incidiren incidires incidireu incidiria incidirien incidiries incidirà incidiràs incidiré incidiríem incidiríeu incidisc incidisca incidisquen incidisques incidissen incidisses incidissin incidissis incidit incidits incidiu incidix incidixen incidixes incidixo incidí incidíem incidíeu incidírem incidíreu incidís incidíssem incidísseu incidíssim incidíssiu n-occ occ sept val v
frapper
Topar sobre una superfície.
influer
Repercutir una cosa en una altra.

incidència /in.siˈðɛn.si.a/ n fem
incidence

incineració /in.si.ne.ɾa.siˈo/ /in.si.nə.ɾə.siˈo/ n fem
incinération

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inciner incinera incinerada incinerades incineram incinerant incinerar incinerara incineraran incinerarem incineraren incinerares incinerareu incineraria incinerarien incineraries incinerarà incineraràs incineraré incineraríem incineraríeu incinerassen incinerasses incinerassin incinerassis incinerat incinerats incinerau incinerava incineraven incineraves incinere incinerem incineren incineres incineressen incineresses incineressin incineressis incinereu incineri incinerin incineris incinero incinerà incineràrem incineràreu incineràs incineràssem incineràsseu incineràssim incineràssiu incineràvem incineràveu incinerés incineréssem incinerésseu incineréssim incineréssiu incinerí occ sept val v
incinérer

incitador /in.si.taˈðo/ /in.si.taˈðoɾ/ /in.si.təˈðo/ adj masc
instigateur
Que incita.

incitament /in.si.taˈmen/ /in.si.taˈment/ /in.si.təˈmen/ /in.si.təˈment/ n masc
incitation

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incit incita incitada incitades incitam incitant incitar incitara incitaran incitarem incitaren incitares incitareu incitaria incitarien incitaries incitarà incitaràs incitaré incitaríem incitaríeu incitassen incitasses incitassin incitassis incitat incitats incitau incitava incitaven incitaves incite incitem inciten incites incitessen incitesses incitessin incitessis inciteu inciti incitin incitis incito incità incitàrem incitàreu incitàs incitàssem incitàsseu incitàssim incitàssiu incitàvem incitàveu incités incitéssem incitésseu incitéssim incitéssiu incití occ sept val v
inciter

incitatiu /in.si.taˈtiw/ /in.si.təˈtiw/ adj masc
excitatif
que incita o té virtut d'incitar

incivilment /in.siˌviɫˈmen/ /in.siˌviɫˈment/ /in.siˌβiɫˈmen/ adv
incivilement

inclemència /iŋ.kɫeˈmɛn.si.a/ /iŋ.kɫəˈmɛn.si.ə/ n fem
inclémence

inclinació /iŋ.kɫi.na.siˈo/ /iŋ.kɫi.nə.siˈo/ n fem
inclination
Acció i efecte d'inclinar o inclinar-se.

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inclina inclinada inclinades inclinam inclinant inclinar inclinara inclinaran inclinarem inclinaren inclinares inclinareu inclinaria inclinarien inclinaries inclinarà inclinaràs inclinaré inclinaríem inclinaríeu inclinassen inclinasses inclinassin inclinassis inclinat inclinats inclinau inclinava inclinaven inclinaves incline inclinem inclinen inclines inclinessen inclinesses inclinessin inclinessis inclineu inclini inclinin inclinis inclino inclinà inclinàrem inclinàreu inclinàs inclinàssem inclinàsseu inclinàssim inclinàssiu inclinàvem inclinàveu inclinés inclinéssem inclinésseu inclinéssim inclinéssiu incliní inclín occ sept val v
incliner
Tòrcer cap avall alguna cosa.
(pronominal) Decantar-se cap un costat.
(pronominal) Tenir propensió natural a alguna cosa.
engager
Girar o persuadir algú que faci alguna cosa.

inclinat /iŋ.kɫiˈnat/ adj masc
incliné
que té inclinació

inclinatiu /iŋ.kɫi.naˈtiw/ /iŋ.kɫi.nəˈtiw/ adj masc
incline
que inclina o pot inclinar

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ bal incloc incloem incloent incloeu incloga incloguem incloguen incloguera inclogueren inclogueres inclogues incloguessen incloguesses incloguessin incloguessis inclogueu inclogui incloguin incloguis inclogué incloguérem incloguéreu inclogués incloguéssem incloguésseu incloguéssim incloguéssiu incloguí inclosa incloses inclosos inclou inclouen inclouran incloure inclourem incloureu inclouria inclourien inclouries inclourà inclouràs inclouré inclouríem inclouríeu inclous incloíem incloíeu incloïa incloïen incloïes inclòs occ val v
inclure

inclusiu adj masc
inclusif

inclusivament /iŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
inclusivement

inclusió /iŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
inclusion

inclusió escolar n fem
inclusion scolaire

inclusió social n fem
inclusion sociale

incoar /iŋ.koˈa/ /iŋ.koˈaɾ/ /iŋ.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) incoa incoada incoades incoam incoant incoar incoara incoaran incoarem incoaren incoares incoareu incoaria incoarien incoaries incoarà incoaràs incoaré incoaríem incoaríeu incoassen incoasses incoassin incoassis incoat incoats incoau incoava incoaven incoaves incoe incoem incoen incoes incoessen incoesses incoessin incoessis incoeu incoo incou incoà incoàrem incoàreu incoàs incoàssem incoàsseu incoàssim incoàssiu incoàvem incoàveu incoés incoéssem incoésseu incoéssim incoéssiu incoí incoï incoïn incoïs occ sept val v
intenter

incobrable /iŋ.koˈbɾa.bɫe/ /iŋ.koˈbɾab.bɫə/ /iŋ.koˈβɾa.βɫe/ /iŋ.koˈβɾab.bɫe/ /iŋ.kuˈbɾab.bɫə/ /iŋ.kuˈβɾa.βɫə/ /iŋ.kuˈβɾab.bɫə/ adj
irrécouvrable

incoherent adj neut
incohérent

incoherentment /iŋ.ko.eˌɾemˈmen/ /iŋ.ko.eˌɾemˈment/ /iŋ.ko.əˌɾemˈment/ /iŋ.ku.əˌɾemˈmen/ adv
incohéremment

incommutablement /iŋ.kom.muˌta.bɫeˈment/ /iŋ.kom.muˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.muˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.muˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kum.muˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.muˌtab.bɫəˈmen/ adv
incommutablement

incomodar /iŋ.ko.moˈða/ /iŋ.ko.moˈðaɾ/ /iŋ.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incomod incomoda incomodada incomodades incomodam incomodant incomodar incomodara incomodaran incomodarem incomodaren incomodares incomodareu incomodaria incomodarien incomodaries incomodarà incomodaràs incomodaré incomodaríem incomodaríeu incomodassen incomodasses incomodassin incomodassis incomodat incomodats incomodau incomodava incomodaven incomodaves incomode incomodem incomoden incomodes incomodessen incomodesses incomodessin incomodessis incomodeu incomodi incomodin incomodis incomodo incomodà incomodàrem incomodàreu incomodàs incomodàssem incomodàsseu incomodàssim incomodàssiu incomodàvem incomodàveu incomodés incomodéssem incomodésseu incomodéssim incomodéssiu incomodí occ sept val v
incommoder

incomoditat /iŋ.ko.mo.ðiˈtat/ /iŋ.ku.mu.ðiˈtat/ n fem
incommodité

incomparablement /iŋ.kom.paˌɾa.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌɾa.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌɾab.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌɾab.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌɾa.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
incomparablement

incompatiblement /iŋ.kom.paˌti.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌtib.bɫəˈmen/ adv
incompatiblement

incompetentment /iŋ.kom.peˌtemˈmen/ /iŋ.kom.peˌtemˈment/ /iŋ.kom.pəˌtemˈment/ /iŋ.kum.pəˌtemˈmen/ adv
incompétemment

incompletament /iŋ.komˌpɫe.taˈmen/ /iŋ.komˌpɫe.taˈment/ /iŋ.komˌpɫɛ.təˈment/ /iŋ.kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
incomplètement

incomplir /iŋ.komˈpli/ /iŋ.komˈpliɾ/ /iŋ.kumˈpɫi/ bal incompleix incompleixen incompleixes incompleixi incompleixin incompleixis incompleixo incomplert incomplerta incomplertes incomplerts incomplesc incomplesqui incomplesquin incomplesquis incomplia incomplida incomplides incomplien incomplies incompliguem incompligueu incomplim incomplint incomplir incomplira incompliran incomplirem incompliren incomplires incomplireu incompliria incomplirien incompliries incomplirà incompliràs incompliré incompliríem incompliríeu incomplisc incomplisca incomplisquen incomplisques incomplissen incomplisses incomplissin incomplissis incomplit incomplits incompliu incomplix incomplixen incomplixes incomplixo incomplí incomplíem incomplíeu incomplírem incomplíreu incomplís incomplíssem incomplísseu incomplíssim incomplíssiu n-occ occ sept val v
accomplir

incomprensiblement /iŋ.kom.pɾenˌsi.bɫeˈment/ /iŋ.kom.pɾenˌsi.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾenˌsib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾənˌsib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pɾənˌsi.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pɾənˌsib.bɫəˈmen/ adv
incompréhensiblement

incomptable /iŋ.komˈta.bɫe/ /iŋ.komˈta.βɫe/ /iŋ.komˈtab.bɫe/ /iŋ.komˈtab.bɫə/ /iŋ.kumˈta.βɫə/ /iŋ.kumˈtab.bɫə/ adj
indénombrable

inconcebiblement /iŋ.kon.seˌbi.bɫeˈment/ /iŋ.kon.seˌβi.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.seˌβib.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.səˌbib.bɫəˈment/ /iŋ.kun.səˌbib.bɫəˈmen/ /iŋ.kun.səˌβi.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.səˌβib.bɫəˈmen/ adv
inconcevablement

inconciliablement /iŋ.kon.si.ɫiˌa.bɫeˈment/ /iŋ.kon.si.ɫiˌa.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.si.ɫiˌab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.si.ɫiˌab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.si.ɫiˌa.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.si.ɫiˌab.bɫəˈmen/ adv
inconciliablement

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
inconditionnel

incondicionalment /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
inconditionnellement

inconfutablement /iŋ.koɱ.fuˌta.bɫeˈment/ /iŋ.koɱ.fuˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kuɱ.fuˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kuɱ.fuˌtab.bɫəˈmen/ adv
irréfutablement

incongruentment /iŋ.koŋ.ɡɾuˌemˈmen/ /iŋ.koŋ.ɡɾuˌemˈment/ /iŋ.kuŋ.ɡɾuˌemˈmen/ adv
incongrûment

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
inconscient
Que no és conscient.
Brètol, irreflexiu.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
inconscient
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconscientment /iŋ.kon.siˌemˈmen/ /iŋ.kon.siˌemˈment/ /iŋ.kun.siˌemˈmen/ adv
inconsciemment

inconsideradament /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /iŋ.kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /iŋ.kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
inconsidérément

inconsolablement /iŋ.kon.soˌɫa.bɫeˈment/ /iŋ.kon.soˌɫa.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.soˌɫab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.soˌɫab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.suˌɫa.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.suˌɫab.bɫəˈmen/ adv
inconsolablement

inconstantment /iŋ.konsˌtamˈmen/ /iŋ.konsˌtamˈment/ /iŋ.kunsˌtamˈmen/ adv
inconstamment

inconstitucionalment /iŋ.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
inconstitutionnellement

incontestablement /iŋ.kon.tesˌta.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tesˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.tesˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.təsˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.təsˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.təsˌtab.bɫəˈmen/ adv
incontestablement

incontinent /iŋ.kon.tiˈnen/ /iŋ.kon.tiˈnent/ /iŋ.kon.tiˈnent/ /iŋ.kun.tiˈnen/ /iŋ.kun.tiˈnent/ adj
incontinent

incontinentment /iŋ.kon.tiˌnemˈmen/ /iŋ.kon.tiˌnemˈment/ /iŋ.kun.tiˌnemˈmen/ adv
incontinemment

incontrastablement /iŋ.kon.tɾasˌta.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tɾasˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.tɾasˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.tɾəsˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.tɾəsˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾəsˌtab.bɫəˈmen/ adv
inconsidérément

incontrovertiblement /iŋ.kon.tɾo.veɾˌti.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tɾo.vəɾˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.kon.tɾo.βerˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.tɾo.βeɾˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.vərˌtib.bɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.βərˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.βərˌtib.bɫəˈmen/ adv
irréfutablement

inconvenientment /iŋ.kom.be.niˌemˈmen/ /iŋ.koɱ.ve.niˌemˈment/ /iŋ.koɱ.və.niˌemˈment/ /iŋ.kum.bə.niˌemˈmen/ /iŋ.kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
inconvenablement

incorporació /iŋ.koɾ.po.ɾa.siˈo/ /iŋ.koɾ.po.ɾə.siˈo/ /iŋ.kur.pu.ɾə.siˈo/ n fem
incorporation

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incorpor incorpora incorporada incorporades incorporam incorporant incorporar incorporara incorporaran incorporarem incorporaren incorporares incorporareu incorporaria incorporarien incorporaries incorporarà incorporaràs incorporaré incorporaríem incorporaríeu incorporassen incorporasses incorporassin incorporassis incorporat incorporats incorporau incorporava incorporaven incorporaves incorpore incorporem incorporen incorpores incorporessen incorporesses incorporessin incorporessis incorporeu incorpori incorporin incorporis incorporo incorporà incorporàrem incorporàreu incorporàs incorporàssem incorporàsseu incorporàssim incorporàssiu incorporàvem incorporàveu incorporés incorporéssem incorporésseu incorporéssim incorporéssiu incorporí occ sept val v
incorporer
Agregar, unir dos o més coses per a que facin un tot i un cos entre sí.
(pronominal) Entrar en algun cos o col·legi.
redresser
Asseure qui estava ajagut.

incorrectament /iŋ.koˌrɛk.taˈmen/ /iŋ.koˌrɛk.taˈment/ /iŋ.koˌrɛk.təˈment/ /iŋ.kuˌrɛk.təˈmen/ adv
incorrectement

incorregiblement /iŋ.ko.reˌd͡ʒi.bɫeˈment/ /iŋ.ko.reˌd͡ʒi.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.reˌʒi.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.reˌʒib.bɫeˈmen/ /iŋ.ko.rəˌʒib.bɫəˈment/ /iŋ.ku.rəˌʒi.βɫəˈmen/ /iŋ.ku.rəˌʒib.bɫəˈmen/ adv
incorrigiblement

incorruptiblement /iŋ.ko.rupˌti.bɫeˈment/ /iŋ.ko.rupˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.rupˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.ko.rupˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.ku.rupˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.ku.rupˌtib.bɫəˈmen/ adv
incorruptiblement

incrassar /iŋ.kɾaˈsa/ /iŋ.kɾaˈsaɾ/ /iŋ.kɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv incrassa incrassada incrassades incrassaia incrassaien incrassaies incrassam incrassant incrassar incrassara incrassaran incrassarem incrassaren incrassares incrassareu incrassaria incrassarien incrassaries incrassariva incrassariven incrassarives incrassarà incrassaràs incrassaré incrassaríem incrassaríeu incrassarívem incrassaríveu incrassassen incrassasses incrassassin incrassassis incrassat incrassats incrassau incrassava incrassaven incrassaves incrassavi incrassavo incrasse incrasseguem incrasseguessa incrasseguessen incrasseguesses incrassegueu incrassegués incrasseguéssom incrasseguéssou incrassem incrassen incrasses incrassessa incrassessen incrassesses incrassessi incrassessin incrassessis incrasseu incrassi incrassin incrassis incrasso incrassos incrassà incrassàiem incrassàieu incrassàrem incrassàreu incrassàs incrassàssem incrassàsseu incrassàssim incrassàssiu incrassàvem incrassàvets incrassàveu incrassàvom incrassés incrasséssem incrassésseu incrasséssim incrasséssiu incrassí incràs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
incrasser

increment /iŋ.kɾeˈmen/ /iŋ.kɾeˈment/ /iŋ.kɾəˈmen/ /iŋ.kɾəˈment/ n masc
accroissement

incrementar /iŋ.kɾe.menˈta/ /iŋ.kɾe.menˈtaɾ/ /iŋ.kɾə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) increment incrementa incrementada incrementades incrementam incrementant incrementar incrementara incrementaran incrementarem incrementaren incrementares incrementareu incrementaria incrementarien incrementaries incrementarà incrementaràs incrementaré incrementaríem incrementaríeu incrementassen incrementasses incrementassin incrementassis incrementat incrementats incrementau incrementava incrementaven incrementaves incremente incrementem incrementen incrementes incrementessen incrementesses incrementessin incrementessis incrementeu incrementi incrementin incrementis incremento incrementà incrementàrem incrementàreu incrementàs incrementàssem incrementàsseu incrementàssim incrementàssiu incrementàvem incrementàveu incrementés incrementéssem incrementésseu incrementéssim incrementéssiu incrementí occ sept val v
accroître

increpació /iŋ.kɾe.pa.siˈo/ /iŋ.kɾə.pə.siˈo/ n fem
réprimande

increpar /iŋ.kɾeˈpa/ /iŋ.kɾeˈpaɾ/ /iŋ.kɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) increp increpa increpada increpades increpam increpant increpar increpara increparan increparem increparen increpares increpareu increparia increparien increparies increparà increparàs increparé increparíem increparíeu increpassen increpasses increpassin increpassis increpat increpats increpau increpava increpaven increpaves increpe increpem increpen increpes increpessen increpesses increpessin increpessis increpeu increpi increpin increpis increpo increpà increpàrem increpàreu increpàs increpàssem increpàsseu increpàssim increpàssiu increpàvem increpàveu increpés increpéssem increpésseu increpéssim increpéssiu increpí occ sept val v
réprimander

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
incroyable
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

increïblement /iŋ.kɾeˌi.bɫeˈment/ /iŋ.kɾeˌi.βɫeˈmen/ /iŋ.kɾeˌib.bɫeˈmen/ /iŋ.kɾəˌi.βɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
incroyablement

incriminar /iŋ.kɾi.miˈna/ /iŋ.kɾi.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incrimina incriminada incriminades incriminam incriminant incriminar incriminara incriminaran incriminarem incriminaren incriminares incriminareu incriminaria incriminarien incriminaries incriminarà incriminaràs incriminaré incriminaríem incriminaríeu incriminassen incriminasses incriminassin incriminassis incriminat incriminats incriminau incriminava incriminaven incriminaves incrimine incriminem incriminen incrimines incriminessen incriminesses incriminessin incriminessis incrimineu incrimini incriminin incriminis incrimino incriminà incriminàrem incriminàreu incriminàs incriminàssem incriminàsseu incriminàssim incriminàssiu incriminàvem incriminàveu incriminés incriminéssem incriminésseu incriminéssim incriminéssiu incriminí incrimín occ sept val v
incriminer

incrustar /iŋ.kɾusˈta/ /iŋ.kɾusˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) incrust incrusta incrustada incrustades incrustam incrustant incrustar incrustara incrustaran incrustarem incrustaren incrustares incrustareu incrustaria incrustarien incrustaries incrustarà incrustaràs incrustaré incrustaríem incrustaríeu incrustassen incrustasses incrustassin incrustassis incrustat incrustats incrustau incrustava incrustaven incrustaves incruste incrustem incrusten incrustes incrustessen incrustesses incrustessin incrustessis incrusteu incrusti incrustin incrustis incrusto incrustà incrustàrem incrustàreu incrustàs incrustàssem incrustàsseu incrustàssim incrustàssiu incrustàvem incrustàveu incrustés incrustéssem incrustésseu incrustéssim incrustéssiu incrustí occ sept val v
incruster

inculcar /iŋ.kuɫˈka/ /iŋ.kuɫˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inculc inculca inculcada inculcades inculcam inculcant inculcar inculcara inculcaran inculcarem inculcaren inculcares inculcareu inculcaria inculcarien inculcaries inculcarà inculcaràs inculcaré inculcaríem inculcaríeu inculcassen inculcasses inculcassin inculcassis inculcat inculcats inculcau inculcava inculcaven inculcaves inculco inculcà inculcàrem inculcàreu inculcàs inculcàssem inculcàsseu inculcàssim inculcàssiu inculcàvem inculcàveu inculque inculquem inculquen inculques inculquessen inculquesses inculquessin inculquessis inculqueu inculqui inculquin inculquis inculqués inculquéssem inculquésseu inculquéssim inculquéssiu inculquí occ sept val v
inculquer

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inculp inculpa inculpada inculpades inculpam inculpant inculpar inculpara inculparan inculparem inculparen inculpares inculpareu inculparia inculparien inculparies inculparà inculparàs inculparé inculparíem inculparíeu inculpassen inculpasses inculpassin inculpassis inculpat inculpats inculpau inculpava inculpaven inculpaves inculpe inculpem inculpen inculpes inculpessen inculpesses inculpessin inculpessis inculpeu inculpi inculpin inculpis inculpo inculpà inculpàrem inculpàreu inculpàs inculpàssem inculpàsseu inculpàssim inculpàssiu inculpàvem inculpàveu inculpés inculpéssem inculpésseu inculpéssim inculpéssiu inculpí occ sept val v
inculper

inculpat /iŋ.kuɫˈpat/ adj masc
inculpé

incumbir /iŋ.kumˈbi/ /iŋ.kumˈbiɾ/ bal incumbeix incumbeixen incumbeixes incumbeixi incumbeixin incumbeixis incumbeixo incumbesc incumbesqui incumbesquin incumbesquis incumbia incumbida incumbides incumbien incumbies incumbiguem incumbigueu incumbim incumbint incumbir incumbira incumbiran incumbirem incumbiren incumbires incumbireu incumbiria incumbirien incumbiries incumbirà incumbiràs incumbiré incumbiríem incumbiríeu incumbisc incumbisca incumbisquen incumbisques incumbissen incumbisses incumbissin incumbissis incumbit incumbits incumbiu incumbix incumbixen incumbixes incumbixo incumbí incumbíem incumbíeu incumbírem incumbíreu incumbís incumbíssem incumbísseu incumbíssim incumbíssiu n-occ occ sept val v
incomber

incumbència /iŋ.kumˈbɛn.si.a/ /iŋ.kumˈbɛn.si.ə/ n fem
charge

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ adj
incunable
Que està imprès entre el període de l'aparició de la impremta fins a l'any 1500 inclusivament.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
incunable

incurosament /iŋ.kuˌɾo.zaˈmen/ /iŋ.kuˌɾo.zaˈment/ /iŋ.kuˌɾo.zəˈmen/ /iŋ.kuˌɾo.zəˈment/ adv
négligemment

incís /inˈsis/ n masc
incise
Proposició que introdueix una interrupció, generalment per afegir un aclariment.

incògnitament /iŋˌkɔŋ.ni.taˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ni.təˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ni.təˈment/ /iŋˌkɔɡ.ni.taˈmen/ /iŋˌkɔɡ.ni.taˈment/ adv
incognito

incòmodament /iŋˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /iŋˌkɔ.mo.ðaˈment/ /iŋˌkɔ.mo.ðəˈment/ /iŋˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
incommodément

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
incommode inconfortable
Que incomoda o que no té comoditat.

incòngruament /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ adv
incongrûment

incórrer /iŋˈko.re/ /iŋˈko.reɾ/ /iŋˈko.rə/ bal incorr incorre incorregem incorregeu incorreguda incorregudes incorreguem incorreguera incorregueren incorregueres incorreguessen incorreguesses incorreguessin incorreguessis incorregut incorreguts incorregué incorreguérem incorreguéreu incorregués incorreguéssem incorreguésseu incorreguéssim incorreguéssiu incorreguí incorregéreu incorrem incorren incorrent incorreran incorrerem incorrereu incorreria incorrerien incorreries incorrerà incorreràs incorreré incorreríem incorreríeu incorres incorreu incorri incorria incorrien incorries incorrin incorris incorro incorrs incorríem incorríeu incórrec incórrega incórregen incórreguen incórregues incórrer occ sept val v
commettre

indagació /in.da.ɣa.siˈo/ /in.də.ɣə.siˈo/ n fem
recherche

indagar /in.daˈɣa/ /in.daˈɣaɾ/ /in.dəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indag indaga indagada indagades indagam indagant indagar indagara indagaran indagarem indagaren indagares indagareu indagaria indagarien indagaries indagarà indagaràs indagaré indagaríem indagaríeu indagassen indagasses indagassin indagassis indagat indagats indagau indagava indagaven indagaves indago indague indaguem indaguen indagues indaguessen indaguesses indaguessin indaguessis indagueu indagui indaguin indaguis indagués indaguéssem indaguésseu indaguéssim indaguéssiu indaguí indagà indagàrem indagàreu indagàs indagàssem indagàsseu indagàssim indagàssiu indagàvem indagàveu occ sept val v
rechercher

indecent /in.deˈsen/ /in.deˈsent/ /in.dəˈsen/ /in.dəˈsent/ adj
indécent

indecentment /in.deˌsemˈmen/ /in.deˌsemˈment/ /in.dəˌsemˈmen/ /in.dəˌsemˈment/ adv
indécemment

indeclinablement /in.de.kɫiˌna.bɫeˈment/ /in.de.kɫiˌna.βɫeˈmen/ /in.de.kɫiˌnab.bɫeˈmen/ /in.də.kɫiˌna.βɫəˈmen/ /in.də.kɫiˌnab.bɫəˈmen/ /in.də.kɫiˌnab.bɫəˈment/ adv
irréfutablement

indecorosament /in.de.koˌɾo.zaˈmen/ /in.de.koˌɾo.zaˈment/ /in.də.koˌɾo.zəˈment/ /in.də.kuˌɾo.zəˈmen/ adv
indécemment

indecència /in.deˈsɛn.si.a/ /in.dəˈsɛn.si.ə/ n fem
indécence

indecís /in.deˈsis/ indecisa indecisos adj masc
indécis
Que encara està per resoldre.

indefectiblement /in.de.fekˌti.bɫeˈment/ /in.de.fekˌti.βɫeˈmen/ /in.de.fekˌtib.bɫeˈmen/ /in.də.fəkˌti.βɫəˈmen/ /in.də.fəkˌtib.bɫəˈmen/ /in.də.fəkˌtib.bɫəˈment/ adv
indéfectiblement

indefiniblement /in.de.fiˌni.bɫeˈment/ /in.de.fiˌni.βɫeˈmen/ /in.de.fiˌnib.bɫeˈmen/ /in.də.fiˌni.βɫəˈmen/ /in.də.fiˌnib.bɫəˈmen/ /in.də.fiˌnib.bɫəˈment/ adv
indéfinissablement

indefinidament /in.de.fiˌni.ðaˈmen/ /in.de.fiˌni.ðaˈment/ /in.də.fiˌni.ðəˈmen/ /in.də.fiˌni.ðəˈment/ adv
indéfiniment

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ adj masc
indéfini

indegudament /in.deˌɣu.ðaˈmen/ /in.deˌɣu.ðaˈment/ /in.dəˌɣu.ðəˈmen/ /in.dəˌɣu.ðəˈment/ adv
indûment

indeleblement /in.deˌɫe.bɫeˈment/ /in.deˌɫe.βɫeˈmen/ /in.deˌɫeb.bɫeˈmen/ /in.dəˌɫe.βɫəˈmen/ /in.dəˌɫeb.bɫəˈmen/ /in.dəˌɫeb.bɫəˈment/ adv
indélébilement

indeliberadament /in.de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /in.de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /in.də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /in.də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /in.də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
indélibérément

indelicadament /in.de.ɫiˌka.ðaˈmen/ /in.de.ɫiˌka.ðaˈment/ /in.də.ɫiˌka.ðəˈmen/ /in.də.ɫiˌka.ðəˈment/ adv
indélicatement

indemne /inˈdem.ne/ /inˈdɛm.nə/ adj
indemne
lliure i exempt de cap dany

indemnitat /in.dem.niˈtat/ /in.dəm.niˈtat/ n masc
indemnité

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
indemnité

indemnitzar /in.dem.niˈd͡za/ /in.dem.niˈza/ /in.dem.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indemnitz indemnitza indemnitzada indemnitzades indemnitzam indemnitzant indemnitzar indemnitzara indemnitzaran indemnitzarem indemnitzaren indemnitzares indemnitzareu indemnitzaria indemnitzarien indemnitzaries indemnitzarà indemnitzaràs indemnitzaré indemnitzaríem indemnitzaríeu indemnitzassen indemnitzasses indemnitzassin indemnitzassis indemnitzat indemnitzats indemnitzau indemnitzava indemnitzaven indemnitzaves indemnitze indemnitzem indemnitzen indemnitzes indemnitzessen indemnitzesses indemnitzessin indemnitzessis indemnitzeu indemnitzi indemnitzin indemnitzis indemnitzo indemnitzà indemnitzàrem indemnitzàreu indemnitzàs indemnitzàssem indemnitzàsseu indemnitzàssim indemnitzàssiu indemnitzàvem indemnitzàveu indemnitzés indemnitzéssem indemnitzésseu indemnitzéssim indemnitzéssiu indemnitzí occ sept val v
indemniser

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
indépendant
Lliure, sense subjecció ni dependència

independentisme /in.de.pen.denˈtiz.me/ /in.də.pən.dənˈtiz.mə/ n masc
indépendantisme

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ adv
indépendamment

independitzar /in.de.pen.diˈd͡za/ /in.de.pen.diˈzaɾ/ /in.də.pən.didˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) independitz independitza independitzada independitzades independitzam independitzant independitzar independitzara independitzaran independitzarem independitzaren independitzares independitzareu independitzaria independitzarien independitzaries independitzarà independitzaràs independitzaré independitzaríem independitzaríeu independitzassen independitzasses independitzassin independitzassis independitzat independitzats independitzau independitzava independitzaven independitzaves independitze independitzem independitzen independitzes independitzessen independitzesses independitzessin independitzessis independitzeu independitzi independitzin independitzis independitzo independitzà independitzàrem independitzàreu independitzàs independitzàssem independitzàsseu independitzàssim independitzàssiu independitzàvem independitzàveu independitzés independitzéssem independitzésseu independitzéssim independitzéssiu independitzí occ sept val v
indépendantiser

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
indépendance

indescriptiblement /in.des.kɾipˌti.bɫeˈment/ /in.des.kɾipˌti.βɫeˈmen/ /in.des.kɾipˌtib.bɫeˈmen/ /in.dəs.kɾipˌti.βɫəˈmen/ /in.dəs.kɾipˌtib.bɫəˈmen/ /in.dəs.kɾipˌtib.bɫəˈment/ adv
indescriptiblement

indeterminadament /in.de.ter.miˌna.ðaˈmen/ /in.de.teɾ.miˌna.ðaˈmen/ /in.de.teɾ.miˌna.ðaˈment/ /in.də.tər.miˌna.ðəˈmen/ /in.də.təɾ.miˌna.ðəˈment/ adv
indéterminément

indexació /in.dek.sa.siˈo/ /in.dək.sə.siˈo/ n fem
indexation

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) index indexa indexada indexades indexam indexant indexar indexara indexaran indexarem indexaren indexares indexareu indexaria indexarien indexaries indexarà indexaràs indexaré indexaríem indexaríeu indexassen indexasses indexassin indexassis indexat indexats indexau indexava indexaven indexaves indexe indexem indexen indexes indexessen indexesses indexessin indexessis indexeu indexi indexin indexis indexo indexà indexàrem indexàreu indexàs indexàssem indexàsseu indexàssim indexàssiu indexàvem indexàveu indexés indexéssem indexésseu indexéssim indexéssiu indexí occ sept val v
indexer

indi n masc
indigo
Colorant blau fosc obtingut originalment de l’anyil (Indigofera tinctoria) i sintèticament del glucòsid indican, usat especialment com a colorant tèxtil.
Indien
Natural de l’Índia.
Indígena d’Amèrica.
indium
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicació /in.di.ka.siˈo/ /in.di.kə.siˈo/ n fem
indication

indicador /in.di.kaˈðo/ /in.di.kaˈðoɾ/ /in.di.kəˈðo/ adj masc
indicateur
Que indica o que pot indicar.

indicador /in.di.kaˈðo/ /in.di.kaˈðoɾ/ /in.di.kəˈðo/ n masc
indicateur
Valor qualitatiu o quantitatiu que mesura el resultat o l’evolució d’una variable.

indicador d'intents n masc
indicateur de tenus

indicador de personals n masc
plaquette

indicador de quatre faltes n masc
plaquette des quatre fautes

indicador en pantalla n masc
affichage à tête haute

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indic indica indicada indicades indicam indicant indicar indicara indicaran indicarem indicaren indicares indicareu indicaria indicarien indicaries indicarà indicaràs indicaré indicaríem indicaríeu indicassen indicasses indicassin indicassis indicat indicats indicau indicava indicaven indicaves indico indicà indicàrem indicàreu indicàs indicàssem indicàsseu indicàssim indicàssiu indicàvem indicàveu indique indiquem indiquen indiques indiquessen indiquesses indiquessin indiquessis indiqueu indiqui indiquin indiquis indiqués indiquéssem indiquésseu indiquéssim indiquéssiu indiquí occ sept val v
indiquer

indicat /in.diˈkat/ adj masc
indiqué

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ n masc
indicatif

indiciblement /in.diˌsi.bɫeˈment/ /in.diˌsi.βɫeˈmen/ /in.diˌsi.βɫəˈmen/ /in.diˌsib.bɫeˈmen/ /in.diˌsib.bɫəˈmen/ /in.diˌsib.bɫəˈment/ adv
indiciblement

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
indifférent

indiferentment /in.di.feˌɾemˈmen/ /in.di.feˌɾemˈment/ /in.di.fəˌɾemˈmen/ /in.di.fəˌɾemˈment/ adv
indiféremment

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
indifférence

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ n neut
indigent

indigets /in.diˈd͡ʒets/ /in.diˈʒɛts/ n masc
indigetes
Forma plural de indiget ‎(«diferents individus de la tribu ibera»).

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
indignation

indignament /inˌdiŋ.naˈmen/ /inˌdiŋ.nəˈmen/ /inˌdiŋ.nəˈment/ /inˌdiɡ.naˈmen/ /inˌdiɡ.naˈment/ adv
indignement

indignar /in.diŋˈna/ /in.diɡˈna/ /in.diɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indign indigna indignada indignades indignam indignant indignar indignara indignaran indignarem indignaren indignares indignareu indignaria indignarien indignaries indignarà indignaràs indignaré indignaríem indignaríeu indignassen indignasses indignassin indignassis indignat indignats indignau indignava indignaven indignaves indigne indignem indignen indignes indignessen indignesses indignessin indignessis indigneu indigni indignin indignis indigno indignà indignàrem indignàreu indignàs indignàssem indignàsseu indignàssim indignàssiu indignàvem indignàveu indignés indignéssem indignésseu indignéssim indignéssiu indigní occ sept val v
indigner

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ adj masc
indigne
Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

indignitat /in.diŋ.niˈtat/ /in.diɡ.niˈtat/ n fem
indignité

indirectament /in.diˌɾɛk.taˈmen/ /in.diˌɾɛk.taˈment/ /in.diˌɾɛk.təˈmen/ /in.diˌɾɛk.təˈment/ adv
indirectement

indisciplina n fem
indiscipline

indisciplinar /in.di.si.pɫiˈna/ /in.di.si.pɫiˈnaɾ/ /in.dis.si.pɫiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indisciplina indisciplinada indisciplinades indisciplinam indisciplinant indisciplinar indisciplinara indisciplinaran indisciplinarem indisciplinaren indisciplinares indisciplinareu indisciplinaria indisciplinarien indisciplinaries indisciplinarà indisciplinaràs indisciplinaré indisciplinaríem indisciplinaríeu indisciplinassen indisciplinasses indisciplinassin indisciplinassis indisciplinat indisciplinats indisciplinau indisciplinava indisciplinaven indisciplinaves indiscipline indisciplinem indisciplinen indisciplines indisciplinessen indisciplinesses indisciplinessin indisciplinessis indisciplineu indisciplini indisciplinin indisciplinis indisciplino indisciplinà indisciplinàrem indisciplinàreu indisciplinàs indisciplinàssem indisciplinàsseu indisciplinàssim indisciplinàssiu indisciplinàvem indisciplinàveu indisciplinés indisciplinéssem indisciplinésseu indisciplinéssim indisciplinéssiu indiscipliní indisciplín occ sept val v
indiscipliner
(pronominal) Incomplir la disciplina.

indiscretament /in.disˌkɾe.taˈmen/ /in.disˌkɾe.taˈment/ /in.disˌkɾe.təˈmen/ /in.disˌkɾe.təˈment/ adv
indiscrètement

indisposar /in.dis.poˈza/ /in.dis.poˈzaɾ/ /in.dis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) indisposa indisposada indisposades indisposam indisposant indisposar indisposara indisposaran indisposarem indisposaren indisposares indisposareu indisposaria indisposarien indisposaries indisposarà indisposaràs indisposaré indisposaríem indisposaríeu indisposassen indisposasses indisposassin indisposassis indisposat indisposats indisposau indisposava indisposaven indisposaves indispose indisposem indisposen indisposes indisposessen indisposesses indisposessin indisposessis indisposeu indisposi indisposin indisposis indisposo indisposà indisposàrem indisposàreu indisposàs indisposàssem indisposàsseu indisposàssim indisposàssiu indisposàvem indisposàveu indisposés indisposéssem indisposésseu indisposéssim indisposéssiu indisposí indispòs occ sept val v
indisposer
Privar de la disposició convenient envers algú, o llevar la preparació necessària per alguna cosa.
causar alguna indisposició o falta de salud.

indisposició /in.dis.po.zi.siˈo/ /in.dis.pu.zi.siˈo/ n fem
impuissance indisposition
falta de disposició i de preparació necessària per alguna cosa

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
individu
Persona membre d'un grup social, comunitat.

individuació /in.di.vi.ðu.a.siˈo/ /in.di.vi.ðu.ə.siˈo/ /in.di.βi.ðu.a.siˈo/ /in.di.βi.ðu.ə.siˈo/ n fem
spécification

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ adj
individuel
Propi de l'individu o que li pertany.

individualització n fem
individualisation

individualitzar /in.di.vi.ðu.a.ɫiˈzaɾ/ /in.di.vi.ðu.ə.ɫiˈd͡za/ /in.di.βi.ðu.a.ɫiˈd͡za/ /in.di.βi.ðu.a.ɫiˈza/ /in.di.βi.ðu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) individualitz individualitza individualitzada individualitzades individualitzam individualitzant individualitzar individualitzara individualitzaran individualitzarem individualitzaren individualitzares individualitzareu individualitzaria individualitzarien individualitzaries individualitzarà individualitzaràs individualitzaré individualitzaríem individualitzaríeu individualitzassen individualitzasses individualitzassin individualitzassis individualitzat individualitzats individualitzau individualitzava individualitzaven individualitzaves individualitze individualitzem individualitzen individualitzes individualitzessen individualitzesses individualitzessin individualitzessis individualitzeu individualitzi individualitzin individualitzis individualitzo individualitzà individualitzàrem individualitzàreu individualitzàs individualitzàssem individualitzàsseu individualitzàssim individualitzàssiu individualitzàvem individualitzàveu individualitzés individualitzéssem individualitzésseu individualitzéssim individualitzéssiu individualitzí occ sept val v
individualiser

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
simple
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

individuals femenins n masc
simple dames

individuals masculins n masc
simple messieurs

indoeuropeisme /ˌin.do.ew.ɾo.peˈiz.me/ /ˌin.do.əw.ɾo.pəˈiz.mə/ /ˌin.du.əw.ɾu.pəˈiz.mə/ n masc
indo-européanisme

indret /inˈdɾet/ /inˈdɾət/ /inˈdɾɛt/ n masc
endroit

inducció /in.duk.siˈo/ n fem
induction
Acció d'induir.

induir /in.duˈi/ /in.duˈiɾ/ bal indueix indueixen indueixes indueixi indueixin indueixis indueixo induesc induesqui induesquin induesquis induint induir induiran induirem induireu induiria induirien induiries induirà induiràs induiré induiríem induiríeu induí induíem induíeu induírem induíreu induís induíssem induísseu induíssim induíssiu induïa induïda induïdes induïen induïes induïguem induïgueu induïm induïra induïren induïres induïsc induïsca induïsquen induïsques induïssen induïsses induïssin induïssis induït induïts induïu induïx induïxen induïxes induïxo n-occ occ sept val v
induire
Instigar, persuadir, moure a algú a fer quelcom.
occasioner
Ocasionar, donar motiu perquè s'esdevingui un fet.

indulgenciar /in.duɫ.d͡ʒen.siˈa/ /in.duɫ.d͡ʒen.siˈaɾ/ /in.duɫ.ʒən.siˈa/ /in.duʎ.ʒən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indulgencia indulgenciada indulgenciades indulgenciam indulgenciant indulgenciar indulgenciara indulgenciaran indulgenciarem indulgenciaren indulgenciares indulgenciareu indulgenciaria indulgenciarien indulgenciaries indulgenciarà indulgenciaràs indulgenciaré indulgenciaríem indulgenciaríeu indulgenciassen indulgenciasses indulgenciassin indulgenciassis indulgenciat indulgenciats indulgenciau indulgenciava indulgenciaven indulgenciaves indulgencie indulgenciem indulgencien indulgencies indulgenciessen indulgenciesses indulgenciessin indulgenciessis indulgencieu indulgencii indulgencio indulgencià indulgenciàrem indulgenciàreu indulgenciàs indulgenciàssem indulgenciàsseu indulgenciàssim indulgenciàssiu indulgenciàvem indulgenciàveu indulgenciés indulgenciéssem indulgenciésseu indulgenciéssim indulgenciéssiu indulgencií indulgenciï indulgenciïn indulgenciïs occ sept val v
indulgencier

indult /inˈduɫ/ /inˈduɫt/ n masc
grâce

indultar /in.duɫˈta/ /in.duɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indult indulta indultada indultades indultam indultant indultar indultara indultaran indultarem indultaren indultares indultareu indultaria indultarien indultaries indultarà indultaràs indultaré indultaríem indultaríeu indultassen indultasses indultassin indultassis indultat indultats indultau indultava indultaven indultaves indulte indultem indulten indultes indultessen indultesses indultessin indultessis indulteu indulti indultin indultis indulto indultà indultàrem indultàreu indultàs indultàssem indultàsseu indultàssim indultàssiu indultàvem indultàveu indultés indultéssem indultésseu indultéssim indultéssiu indultí occ sept val v
gracier

indumentària /in.du.menˈta.ɾi.a/ /in.du.mənˈta.ɾi.ə/ n fem
costume

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.liˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.liˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) industrialitz industrialitza industrialitzada industrialitzades industrialitzam industrialitzant industrialitzar industrialitzara industrialitzaran industrialitzarem industrialitzaren industrialitzares industrialitzareu industrialitzaria industrialitzarien industrialitzaries industrialitzarà industrialitzaràs industrialitzaré industrialitzaríem industrialitzaríeu industrialitzassen industrialitzasses industrialitzassin industrialitzassis industrialitzat industrialitzats industrialitzau industrialitzava industrialitzaven industrialitzaves industrialitze industrialitzem industrialitzen industrialitzes industrialitzessen industrialitzesses industrialitzessin industrialitzessis industrialitzeu industrialitzi industrialitzin industrialitzis industrialitzo industrialitzà industrialitzàrem industrialitzàreu industrialitzàs industrialitzàssem industrialitzàsseu industrialitzàssim industrialitzàssiu industrialitzàvem industrialitzàveu industrialitzés industrialitzéssem industrialitzésseu industrialitzéssim industrialitzéssiu industrialitzí occ sept val v
industrialiser

industriar /in.dus.tɾiˈa/ /in.dus.tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) industria industriada industriades industriam industriant industriar industriara industriaran industriarem industriaren industriares industriareu industriaria industriarien industriaries industriarà industriaràs industriaré industriaríem industriaríeu industriassen industriasses industriassin industriassis industriat industriats industriau industriava industriaven industriaves industrie industriem industrien industries industriessen industriesses industriessin industriessis industrieu industrii industrio industrià industriàrem industriàreu industriàs industriàssem industriàsseu industriàssim industriàssiu industriàvem industriàveu industriés industriéssem industriésseu industriéssim industriéssiu industrií industriï industriïn industriïs occ sept val v
dresser

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
indigène
Que és nascut a la pròpia terra.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
industrie

inebriar /i.ne.bɾiˈaɾ/ /i.ne.βɾiˈa/ /i.nə.βɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inebria inebriada inebriades inebriam inebriant inebriar inebriara inebriaran inebriarem inebriaren inebriares inebriareu inebriaria inebriarien inebriaries inebriarà inebriaràs inebriaré inebriaríem inebriaríeu inebriassen inebriasses inebriassin inebriassis inebriat inebriats inebriau inebriava inebriaven inebriaves inebrie inebriem inebrien inebries inebriessen inebriesses inebriessin inebriessis inebrieu inebrii inebrio inebrià inebriàrem inebriàreu inebriàs inebriàssem inebriàsseu inebriàssim inebriàssiu inebriàvem inebriàveu inebriés inebriéssem inebriésseu inebriéssim inebriéssiu inebrií inebriï inebriïn inebriïs occ sept val v
enivrer

inert /iˈnɛrt/ adj
inerte

inessiu /i.neˈsiw/ /i.nəˈsiw/ n masc
inessif

inevitable /i.ne.viˈta.bɫe/ /i.ne.βiˈta.βɫe/ /i.ne.βiˈtab.bɫe/ /i.nə.viˈtab.bɫə/ /i.nə.βiˈta.βɫə/ /i.nə.βiˈtab.bɫə/ adj
incontournable

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
inexorable

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
inexpérimenté

infamació /iɱ.fa.ma.siˈo/ /iɱ.fə.mə.siˈo/ n fem
infamation

infamador /iɱ.fa.maˈðo/ /iɱ.fa.maˈðoɾ/ /iɱ.fə.məˈðo/ adj masc
diffamateur
Que infama.

infamador /iɱ.fa.maˈðo/ /iɱ.fa.maˈðoɾ/ /iɱ.fə.məˈðo/ n masc
diffamateur
Qui infama.

infamar /iɱ.faˈma/ /iɱ.faˈmaɾ/ /iɱ.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infam infama infamada infamades infamam infamant infamar infamara infamaran infamarem infamaren infamares infamareu infamaria infamarien infamaries infamarà infamaràs infamaré infamaríem infamaríeu infamassen infamasses infamassin infamassis infamat infamats infamau infamava infamaven infamaves infame infamem infamen infames infamessen infamesses infamessin infamessis infameu infami infamin infamis infamo infamà infamàrem infamàreu infamàs infamàssem infamàsseu infamàssim infamàssiu infamàvem infamàveu infamés infaméssem infamésseu infaméssim infaméssiu infamí occ sept val v
diffamer

infamatori /iɱ.fa.maˈtɔ.ɾi/ /iɱ.fə.məˈtɔ.ɾi/ infamatòria adj masc
diffamatoire
allò que infama

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
infâme
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
enfant
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infantament /iɱ.fan.taˈmen/ /iɱ.fan.taˈment/ /iɱ.fən.təˈmen/ /iɱ.fən.təˈment/ n masc
enfantement

infantar /iɱ.fanˈta/ /iɱ.fanˈtaɾ/ /iɱ.fənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infant infanta infantada infantades infantam infantant infantar infantara infantaran infantarem infantaren infantares infantareu infantaria infantarien infantaries infantarà infantaràs infantaré infantaríem infantaríeu infantassen infantasses infantassin infantassis infantat infantats infantau infantava infantaven infantaves infante infantem infanten infantes infantessen infantesses infantessin infantessis infanteu infanti infantin infantis infanto infantà infantàrem infantàreu infantàs infantàssem infantàsseu infantàssim infantàssiu infantàvem infantàveu infantés infantéssem infantésseu infantéssim infantéssiu infantí occ sept val v
enfanter

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
infanterie

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
infantile
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.
Immadur, inconsistent, cridaner.

infantilisme /iɱ.fan.tiˈɫiz.me/ /iɱ.fən.tiˈɫiz.mə/ n masc
infantilisme

infantojuvenil /iɱˌfan.to.d͡ʒu.veˈniɫ/ /iɱˌfan.to.d͡ʒu.βeˈniɫ/ /iɱˌfan.to.ʒu.vəˈniɫ/ /iɱˌfan.to.ʒu.βeˈniɫ/ /iɱˌfan.tu.ʒu.vəˈniɫ/ /iɱˌfan.tu.ʒu.βəˈniɫ/ adj
infanto-juvénile

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ n fem
engouement

infatuar /iɱ.fa.tuˈa/ /iɱ.fa.tuˈaɾ/ /iɱ.fə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infatua infatuada infatuades infatuam infatuant infatuar infatuara infatuaran infatuarem infatuaren infatuares infatuareu infatuaria infatuarien infatuaries infatuarà infatuaràs infatuaré infatuaríem infatuaríeu infatuassen infatuasses infatuassin infatuassis infatuat infatuats infatuau infatuava infatuaven infatuaves infatue infatuem infatuen infatues infatuessen infatuesses infatuessin infatuessis infatueu infatuo infatuu infatuà infatuàrem infatuàreu infatuàs infatuàssem infatuàsseu infatuàssim infatuàssiu infatuàvem infatuàveu infatués infatuéssem infatuésseu infatuéssim infatuéssiu infatuí infatuï infatuïn infatuïs occ sept val v
infatuer

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infection

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
infectieux

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infect infecta infectada infectades infectam infectant infectar infectara infectaran infectarem infectaren infectares infectareu infectaria infectarien infectaries infectarà infectaràs infectaré infectaríem infectaríeu infectassen infectasses infectassin infectassis infectat infectats infectau infectava infectaven infectaves infecte infectem infecten infectes infectessen infectesses infectessin infectessis infecteu infecti infectin infectis infecto infectà infectàrem infectàreu infectàs infectàssem infectàsseu infectàssim infectàssiu infectàvem infectàveu infectés infectéssem infectésseu infectéssim infectéssiu infectí occ sept val v
infecter

infecte /iɱˈfek.tə/ /iɱˈfɛk.te/ /iɱˈfɛk.tə/ adj masc
infect
Que s’ha corromput i resulta fètid.

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
malheureux
Que no és feliç.

inferior /iɱ.fe.ɾiˈoɾ/ /iɱ.fə.ɾiˈo/ /iɱ.fə.ɾiˈor/ adj
inférieur
Situat a la part més baixa d'un lloc.

inferioritat numèrica n fem
défaut

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ bal infereix infereixen infereixes infereixi infereixin infereixis infereixo inferesc inferesqui inferesquin inferesquis inferia inferida inferides inferien inferies inferiguem inferigueu inferim inferint inferir inferira inferiran inferirem inferiren inferires inferireu inferiria inferirien inferiries inferirà inferiràs inferiré inferiríem inferiríeu inferisc inferisca inferisquen inferisques inferissen inferisses inferissin inferissis inferit inferits inferiu inferix inferixen inferixes inferixo inferí inferíem inferíeu inferírem inferíreu inferís inferíssem inferísseu inferíssim inferíssiu n-occ occ sept val v
inférer

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
infirmier

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
infirmerie
Sala dedicada a la cura dels malalts o ferits en establiments no sanitaris.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
enfer
(normalment incomptable) En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
(normalment incomptable) En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.
Peça d’un edifici, generalment subterrània, amb les coses retirades que no estan a l’abast de tothom.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
infernal

infestació /iɱ.fes.ta.siˈo/ /iɱ.fəs.tə.siˈo/ n fem
ravage

infestar /iɱ.fesˈta/ /iɱ.fesˈtaɾ/ /iɱ.fəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infest infesta infestada infestades infestam infestant infestar infestara infestaran infestarem infestaren infestares infestareu infestaria infestarien infestaries infestarà infestaràs infestaré infestaríem infestaríeu infestassen infestasses infestassin infestassis infestat infestats infestau infestava infestaven infestaves infeste infestem infesten infestes infestessen infestesses infestessin infestessis infesteu infesti infestin infestis infesto infestà infestàrem infestàreu infestàs infestàssem infestàsseu infestàssim infestàssiu infestàvem infestàveu infestés infestéssem infestésseu infestéssim infestéssiu infestí occ sept val v
infester

infeudar /iɱ.fewˈða/ /iɱ.fewˈðaɾ/ /iɱ.fəwˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infeud infeuda infeudada infeudades infeudam infeudant infeudar infeudara infeudaran infeudarem infeudaren infeudares infeudareu infeudaria infeudarien infeudaries infeudarà infeudaràs infeudaré infeudaríem infeudaríeu infeudassen infeudasses infeudassin infeudassis infeudat infeudats infeudau infeudava infeudaven infeudaves infeude infeudem infeuden infeudes infeudessen infeudesses infeudessin infeudessis infeudeu infeudi infeudin infeudis infeudo infeudà infeudàrem infeudàreu infeudàs infeudàssem infeudàsseu infeudàssim infeudàssiu infeudàvem infeudàveu infeudés infeudéssem infeudésseu infeudéssim infeudéssiu infeudí occ sept val v
inféoder

infiltració /iɱ.fiɫ.tɾa.siˈo/ /iɱ.fiɫ.tɾə.siˈo/ n fem
infiltration

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) infiltr infiltra infiltrada infiltrades infiltram infiltrant infiltrar infiltrara infiltraran infiltrarem infiltraren infiltrares infiltrareu infiltraria infiltrarien infiltraries infiltrarà infiltraràs infiltraré infiltraríem infiltraríeu infiltrassen infiltrasses infiltrassin infiltrassis infiltrat infiltrats infiltrau infiltrava infiltraven infiltraves infiltre infiltrem infiltren infiltres infiltressen infiltresses infiltressin infiltressis infiltreu infiltri infiltrin infiltris infiltro infiltrà infiltràrem infiltràreu infiltràs infiltràssem infiltràsseu infiltràssim infiltràssiu infiltràvem infiltràveu infiltrés infiltréssem infiltrésseu infiltréssim infiltréssiu infiltrí occ sept val v
infiltrer

infinit /iɱ.fiˈnit/ infinita adj masc
infini

infinitiu n masc
infinitif

infinitud /iɱ.fi.niˈtut/ n fem
infinité

infirmar /iɱ.firˈma/ /iɱ.fiɾˈma/ /iɱ.fiɾˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infirm infirma infirmada infirmades infirmam infirmant infirmar infirmara infirmaran infirmarem infirmaren infirmares infirmareu infirmaria infirmarien infirmaries infirmarà infirmaràs infirmaré infirmaríem infirmaríeu infirmassen infirmasses infirmassin infirmassis infirmat infirmats infirmau infirmava infirmaven infirmaves infirme infirmem infirmen infirmes infirmessen infirmesses infirmessin infirmessis infirmeu infirmi infirmin infirmis infirmo infirmà infirmàrem infirmàreu infirmàs infirmàssem infirmàsseu infirmàssim infirmàssiu infirmàvem infirmàveu infirmés infirméssem infirmésseu infirméssim infirméssiu infirmí occ sept val v
infirmer

infix /iɱˈfiks/ n masc
infixe

infixar /iɱ.fikˈsa/ /iɱ.fikˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infix infixa infixada infixades infixam infixant infixar infixara infixaran infixarem infixaren infixares infixareu infixaria infixarien infixaries infixarà infixaràs infixaré infixaríem infixaríeu infixassen infixasses infixassin infixassis infixat infixats infixau infixava infixaven infixaves infixe infixem infixen infixes infixessen infixesses infixessin infixessis infixeu infixi infixin infixis infixo infixà infixàrem infixàreu infixàs infixàssem infixàsseu infixàssim infixàssiu infixàvem infixàveu infixés infixéssem infixésseu infixéssim infixéssiu infixí occ sept val v
infixer

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
inflation

inflamable /iɱ.fɫaˈma.bɫe/ /iɱ.fɫaˈma.βɫe/ /iɱ.fɫaˈmab.bɫe/ /iɱ.fɫəˈma.βɫə/ /iɱ.fɫəˈmab.bɫə/ adj
inflammable
Que és fàcil d'inflamar o d’inflamar-se.

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
inflammation

inflamar /iɱ.flaˈma/ /iɱ.flaˈmaɾ/ /iɱ.fləˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inflam inflama inflamada inflamades inflamam inflamant inflamar inflamara inflamaran inflamarem inflamaren inflamares inflamareu inflamaria inflamarien inflamaries inflamarà inflamaràs inflamaré inflamaríem inflamaríeu inflamassen inflamasses inflamassin inflamassis inflamat inflamats inflamau inflamava inflamaven inflamaves inflame inflamem inflamen inflames inflamessen inflamesses inflamessin inflamessis inflameu inflami inflamin inflamis inflamo inflamà inflamàrem inflamàreu inflamàs inflamàssem inflamàsseu inflamàssim inflamàssiu inflamàvem inflamàveu inflamés inflaméssem inflamésseu inflaméssim inflaméssiu inflamí occ sept val v
enflammer

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infl infla inflada inflades inflam inflant inflar inflara inflaran inflarem inflaren inflares inflareu inflaria inflarien inflaries inflarà inflaràs inflaré inflaríem inflaríeu inflassen inflasses inflassin inflassis inflat inflats inflau inflava inflaven inflaves infle inflem inflen infles inflessen inflesses inflessin inflessis infleu infli inflin inflis inflo inflà inflàrem inflàreu inflàs inflàssem inflàsseu inflàssim inflàssiu inflàvem inflàveu inflés infléssem inflésseu infléssim infléssiu inflí occ sept val v
gonfler enfler
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

inflexibilitat /iɱ.fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /iɱ.fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
inflexibilité

inflexible /iɱ.fɫekˈsi.bɫe/ /iɱ.fɫekˈsi.βɫe/ /iɱ.fɫekˈsib.bɫe/ /iɱ.fɫəkˈsi.βɫə/ /iɱ.fɫəkˈsib.bɫə/ adj
inflexible

infligir /iɱ.fliˈd͡ʒi/ /iɱ.fliˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fliˈʒi/ bal infligeix infligeixen infligeixes infligeixi infligeixin infligeixis infligeixo infligesc infligesqui infligesquin infligesquis infligia infligida infligides infligien infligies infligiguem infligigueu infligim infligint infligir infligira infligiran infligirem infligiren infligires infligireu infligiria infligirien infligiries infligirà infligiràs infligiré infligiríem infligiríeu infligisc infligisca infligisquen infligisques infligissen infligisses infligissin infligissis infligit infligits infligiu infligix infligixen infligixes infligixo infligí infligíem infligíeu infligírem infligíreu infligís infligíssem infligísseu infligíssim infligíssiu n-occ occ sept val v
infliger

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ adj
influençable

influenciador /iɱ.fɫu.en.si.aˈðo/ /iɱ.fɫu.en.si.aˈðoɾ/ /iɱ.fɫu.ən.si.əˈðo/ n masc
influenceur

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) influencia influenciada influenciades influenciam influenciant influenciar influenciara influenciaran influenciarem influenciaren influenciares influenciareu influenciaria influenciarien influenciaries influenciarà influenciaràs influenciaré influenciaríem influenciaríeu influenciassen influenciasses influenciassin influenciassis influenciat influenciats influenciau influenciava influenciaven influenciaves influencie influenciem influencien influencies influenciessen influenciesses influenciessin influenciessis influencieu influencii influencio influencià influenciàrem influenciàreu influenciàs influenciàssem influenciàsseu influenciàssim influenciàssiu influenciàvem influenciàveu influenciés influenciéssem influenciésseu influenciéssim influenciéssiu influencií influenciï influenciïn influenciïs occ sept val v
influencer

influent /iɱ.fɫuˈen/ /iɱ.fɫuˈent/ adj
influent

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
influer
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
influence
Acció i efecte d'influir.
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.

infografia n fem
infographie

infondre /iɱˈfon.dɾe/ /iɱˈfon.dɾə/ bal infon infonc infondran infondre infondrem infondreu infondria infondrien infondries infondrà infondràs infondré infondríem infondríeu infonem infonen infonent infoneu infonga infonguem infonguen infonguera infongueren infongueres infongues infonguessen infonguesses infonguessin infonguessis infongueu infongui infonguin infonguis infongué infonguérem infonguéreu infongués infonguéssem infonguésseu infonguéssim infonguéssiu infonguí infonia infonien infonies infons infoníem infoníeu infosa infoses infosos infós occ val v
susciter

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
information renseignement
Acció i efecte d'informar o informar-se.
information
(dret) Indagació jurídica i legal d'algun fet o delecte.

informació digital n fem
information numérique

informador /iɱ.for.maˈðo/ /iɱ.foɾ.maˈðoɾ/ /iɱ.foɾ.məˈðo/ /iɱ.fur.məˈðo/ n masc
informateur

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inform informa informada informades informam informant informar informara informaran informarem informaren informares informareu informaria informarien informaries informarà informaràs informaré informaríem informaríeu informassen informasses informassin informassis informat informats informau informava informaven informaves informe informem informen informes informessen informesses informessin informessis informeu informi informin informis informo informà informàrem informàreu informàs informàssem informàsseu informàssim informàssiu informàvem informàveu informés informéssem informésseu informéssim informéssiu informí occ sept val v
informer
Donar informes o notícies d'alguna cosa.
instruir
(dret) Dir un advocat en judici allò que creu més convenient a favor del seu client.

informatitzar /iɱ.for.ma.tiˈd͡za/ /iɱ.foɾ.ma.tiˈzaɾ/ /iɱ.fur.mə.tidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) informatitz informatitza informatitzada informatitzades informatitzam informatitzant informatitzar informatitzara informatitzaran informatitzarem informatitzaren informatitzares informatitzareu informatitzaria informatitzarien informatitzaries informatitzarà informatitzaràs informatitzaré informatitzaríem informatitzaríeu informatitzassen informatitzasses informatitzassin informatitzassis informatitzat informatitzats informatitzau informatitzava informatitzaven informatitzaves informatitze informatitzem informatitzen informatitzes informatitzessen informatitzesses informatitzessin informatitzessis informatitzeu informatitzi informatitzin informatitzis informatitzo informatitzà informatitzàrem informatitzàreu informatitzàs informatitzàssem informatitzàsseu informatitzàssim informatitzàssiu informatitzàvem informatitzàveu informatitzés informatitzéssem informatitzésseu informatitzéssim informatitzéssiu informatitzí occ sept val v
informatiser

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
informatif
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ adj
informe
Que no té la forma, figura i perfecció que li correspon.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
rapport
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.
plaidoyer
(dret) Acte d'informar l'advocat i el mateix discurs que pronuncia.

informe d'autoavaluació n masc
rapport d'autoévaluation

informe d'avaluació externa n masc
rapport d'évaluation externe

informàtic /iɱ.foɾˈma.tik/ /iɱ.furˈma.tik/ adj masc
informatique

informàtic /iɱ.foɾˈma.tik/ /iɱ.furˈma.tik/ n masc
informaticien

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
informatique
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infrautilitzar /ˌiɱ.fɾa.u.ti.liˈd͡za/ /ˌiɱ.fɾa.u.ti.liˈzaɾ/ /ˌiɱ.fɾə.u.ti.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infrautilitz infrautilitza infrautilitzada infrautilitzades infrautilitzam infrautilitzant infrautilitzar infrautilitzara infrautilitzaran infrautilitzarem infrautilitzaren infrautilitzares infrautilitzareu infrautilitzaria infrautilitzarien infrautilitzaries infrautilitzarà infrautilitzaràs infrautilitzaré infrautilitzaríem infrautilitzaríeu infrautilitzassen infrautilitzasses infrautilitzassin infrautilitzassis infrautilitzat infrautilitzats infrautilitzau infrautilitzava infrautilitzaven infrautilitzaves infrautilitze infrautilitzem infrautilitzen infrautilitzes infrautilitzessen infrautilitzesses infrautilitzessin infrautilitzessis infrautilitzeu infrautilitzi infrautilitzin infrautilitzis infrautilitzo infrautilitzà infrautilitzàrem infrautilitzàreu infrautilitzàs infrautilitzàssem infrautilitzàsseu infrautilitzàssim infrautilitzàssiu infrautilitzàvem infrautilitzàveu infrautilitzés infrautilitzéssem infrautilitzésseu infrautilitzéssim infrautilitzéssiu infrautilitzí occ sept val v
sous-utiliser

infravalorar /iɱ.fɾa.va.ɫoˈɾaɾ/ /iɱ.fɾa.βa.ɫoˈɾa/ /iɱ.fɾə.və.ɫoˈɾa/ /iɱ.fɾə.və.ɫuˈɾa/ /iɱ.fɾə.βə.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infravalor infravalora infravalorada infravalorades infravaloram infravalorant infravalorar infravalorara infravaloraran infravalorarem infravaloraren infravalorares infravalorareu infravaloraria infravalorarien infravaloraries infravalorarà infravaloraràs infravaloraré infravaloraríem infravaloraríeu infravalorassen infravalorasses infravalorassin infravalorassis infravalorat infravalorats infravalorau infravalorava infravaloraven infravaloraves infravalore infravalorem infravaloren infravalores infravaloressen infravaloresses infravaloressin infravaloressis infravaloreu infravalori infravalorin infravaloris infravaloro infravalorà infravaloràrem infravaloràreu infravaloràs infravaloràssem infravaloràsseu infravaloràssim infravaloràssiu infravaloràvem infravaloràveu infravalorés infravaloréssem infravalorésseu infravaloréssim infravaloréssiu infravalorí occ sept val v
sous-évaluer

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ bal infringeix infringeixen infringeixes infringeixi infringeixin infringeixis infringeixo infringesc infringesqui infringesquin infringesquis infringia infringida infringides infringien infringies infringiguem infringigueu infringim infringint infringir infringira infringiran infringirem infringiren infringires infringireu infringiria infringirien infringiries infringirà infringiràs infringiré infringiríem infringiríeu infringisc infringisca infringisquen infringisques infringissen infringisses infringissin infringissis infringit infringits infringiu infringix infringixen infringixes infringixo infringí infringíem infringíeu infringírem infringíreu infringís infringíssem infringísseu infringíssim infringíssiu n-occ occ sept val v
enfreindre

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ n fem
infusion

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
infamie déposition
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
enfance

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ ingènua adj masc
ingénu
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingenuïtat /iɲ.d͡ʒe.nu.iˈtat/ /iɲ.ʒə.nu.iˈtat/ n fem
naïveté

ingerir /in.d͡ʒeˈɾi/ /in.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ bal ingereix ingereixen ingereixes ingereixi ingereixin ingereixis ingereixo ingeresc ingeresqui ingeresquin ingeresquis ingeria ingerida ingerides ingerien ingeries ingeriguem ingerigueu ingerim ingerint ingerir ingerira ingeriran ingerirem ingeriren ingerires ingerireu ingeriria ingeririen ingeriries ingerirà ingeriràs ingeriré ingeriríem ingeriríeu ingerisc ingerisca ingerisquen ingerisques ingerissen ingerisses ingerissin ingerissis ingerit ingerits ingeriu ingerix ingerixen ingerixes ingerixo ingerí ingeríem ingeríeu ingerírem ingeríreu ingerís ingeríssem ingerísseu ingeríssim ingeríssiu n-occ occ sept val v
ingérer
Introduir per la boca a l'estómac.
(pronominal) Ficar-se en negocis d'altre.

ingerència /iɲ.d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /iɲ.ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
ingérence

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
ingrédient

ingressar /iŋ.ɡɾeˈsa/ /iŋ.ɡɾeˈsaɾ/ /iŋ.ɡɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ingressa ingressada ingressades ingressam ingressant ingressar ingressara ingressaran ingressarem ingressaren ingressares ingressareu ingressaria ingressarien ingressaries ingressarà ingressaràs ingressaré ingressaríem ingressaríeu ingressassen ingressasses ingressassin ingressassis ingressat ingressats ingressau ingressava ingressaven ingressaves ingresse ingressem ingressen ingresses ingressessen ingressesses ingressessin ingressessis ingresseu ingressi ingressin ingressis ingresso ingressà ingressàrem ingressàreu ingressàs ingressàssem ingressàsseu ingressàssim ingressàssiu ingressàvem ingressàveu ingressés ingresséssem ingressésseu ingresséssim ingresséssiu ingressí ingrés occ sept val v
entrer
Ser admès en una associació, institució, corporació, centre.
hospitaliser
Fer entrar en un centre sanitari.
verser
Dipositar en caixa un capital.

ingrià /iŋ.ɡɾiˈa/ n masc
ingrien

ingrés /iŋˈɡɾes/ n fem
admission revenu
Acció de ser introduït o acceptat en un lloc.
Lloc d'entrada d'un edifici on es tramita la documentació per ser acceptat.
Diners que entren en caixa: d'un negoci, d'una entitat bancària, d'un particular.

ingurgitar /iŋ.ɡur.d͡ʒiˈta/ /iŋ.ɡur.ʒiˈta/ /iŋ.ɡuɾ.d͡ʒiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ingurgit ingurgita ingurgitada ingurgitades ingurgitam ingurgitant ingurgitar ingurgitara ingurgitaran ingurgitarem ingurgitaren ingurgitares ingurgitareu ingurgitaria ingurgitarien ingurgitaries ingurgitarà ingurgitaràs ingurgitaré ingurgitaríem ingurgitaríeu ingurgitassen ingurgitasses ingurgitassin ingurgitassis ingurgitat ingurgitats ingurgitau ingurgitava ingurgitaven ingurgitaves ingurgite ingurgitem ingurgiten ingurgites ingurgitessen ingurgitesses ingurgitessin ingurgitessis ingurgiteu ingurgiti ingurgitin ingurgitis ingurgito ingurgità ingurgitàrem ingurgitàreu ingurgitàs ingurgitàssem ingurgitàsseu ingurgitàssim ingurgitàssiu ingurgitàvem ingurgitàveu ingurgités ingurgitéssem ingurgitésseu ingurgitéssim ingurgitéssiu ingurgití occ sept val v
ingurgiter

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
ingouche

inhabilitar /in.a.βi.liˈta/ /in.a.βi.liˈtaɾ/ /in.ə.βi.liˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inhabilit inhabilita inhabilitada inhabilitades inhabilitam inhabilitant inhabilitar inhabilitara inhabilitaran inhabilitarem inhabilitaren inhabilitares inhabilitareu inhabilitaria inhabilitarien inhabilitaries inhabilitarà inhabilitaràs inhabilitaré inhabilitaríem inhabilitaríeu inhabilitassen inhabilitasses inhabilitassin inhabilitassis inhabilitat inhabilitats inhabilitau inhabilitava inhabilitaven inhabilitaves inhabilite inhabilitem inhabiliten inhabilites inhabilitessen inhabilitesses inhabilitessin inhabilitessis inhabiliteu inhabiliti inhabilitin inhabilitis inhabilito inhabilità inhabilitàrem inhabilitàreu inhabilitàs inhabilitàssem inhabilitàsseu inhabilitàssim inhabilitàssiu inhabilitàvem inhabilitàveu inhabilités inhabilitéssem inhabilitésseu inhabilitéssim inhabilitéssiu inhabilití occ sept val v
inhabile
Impossibilitar a un per alguna cosa.
inhabiliter
(dret) Declarar a un inhàbil o incapaç d'exercir o obtenir algun càrrec.

inhabitat /i.na.biˈtat/ /i.nə.βiˈtat/ adj masc
inhabité

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inhal inhala inhalada inhalades inhalam inhalant inhalar inhalara inhalaran inhalarem inhalaren inhalares inhalareu inhalaria inhalarien inhalaries inhalarà inhalaràs inhalaré inhalaríem inhalaríeu inhalassen inhalasses inhalassin inhalassis inhalat inhalats inhalau inhalava inhalaven inhalaves inhale inhalem inhalen inhales inhalessen inhalesses inhalessin inhalessis inhaleu inhali inhalin inhalis inhalo inhalà inhalàrem inhalàreu inhalàs inhalàssem inhalàsseu inhalàssim inhalàssiu inhalàvem inhalàveu inhalés inhaléssem inhalésseu inhaléssim inhaléssiu inhalí occ sept val v
inhaler

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
inhérent

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
inhibition

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ bal inhibeix inhibeixen inhibeixes inhibeixi inhibeixin inhibeixis inhibeixo inhibesc inhibesqui inhibesquin inhibesquis inhibia inhibida inhibides inhibien inhibies inhibiguem inhibigueu inhibim inhibint inhibir inhibira inhibiran inhibirem inhibiren inhibires inhibireu inhibiria inhibirien inhibiries inhibirà inhibiràs inhibiré inhibiríem inhibiríeu inhibisc inhibisca inhibisquen inhibisques inhibissen inhibisses inhibissin inhibissis inhibit inhibits inhibiu inhibix inhibixen inhibixes inhibixo inhibí inhibíem inhibíeu inhibírem inhibíreu inhibís inhibíssem inhibísseu inhibíssim inhibíssiu n-occ occ sept val v
inhiber

inhumar /i.nuˈma/ /i.nuˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inhum inhuma inhumada inhumades inhumam inhumant inhumar inhumara inhumaran inhumarem inhumaren inhumares inhumareu inhumaria inhumarien inhumaries inhumarà inhumaràs inhumaré inhumaríem inhumaríeu inhumassen inhumasses inhumassin inhumassis inhumat inhumats inhumau inhumava inhumaven inhumaves inhume inhumem inhumen inhumes inhumessen inhumesses inhumessin inhumessis inhumeu inhumi inhumin inhumis inhumo inhumà inhumàrem inhumàreu inhumàs inhumàssem inhumàsseu inhumàssim inhumàssiu inhumàvem inhumàveu inhumés inhuméssem inhumésseu inhuméssim inhuméssiu inhumí occ sept val v
inhumer

inhumà /in.uˈma/ adj
inhumain

inici del cop n masc
amorce

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
initiale

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inicialitz inicialitza inicialitzada inicialitzades inicialitzam inicialitzant inicialitzar inicialitzara inicialitzaran inicialitzarem inicialitzaren inicialitzares inicialitzareu inicialitzaria inicialitzarien inicialitzaries inicialitzarà inicialitzaràs inicialitzaré inicialitzaríem inicialitzaríeu inicialitzassen inicialitzasses inicialitzassin inicialitzassis inicialitzat inicialitzats inicialitzau inicialitzava inicialitzaven inicialitzaves inicialitze inicialitzem inicialitzen inicialitzes inicialitzessen inicialitzesses inicialitzessin inicialitzessis inicialitzeu inicialitzi inicialitzin inicialitzis inicialitzo inicialitzà inicialitzàrem inicialitzàreu inicialitzàs inicialitzàssem inicialitzàsseu inicialitzàssim inicialitzàssiu inicialitzàvem inicialitzàveu inicialitzés inicialitzéssem inicialitzésseu inicialitzéssim inicialitzéssiu inicialitzí occ sept val v
initialiser

inicialment /i.ni.siˌaɫˈmen/ /i.ni.siˌaɫˈment/ adv
initialement

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inicia iniciada iniciades iniciam iniciant iniciar iniciara iniciaran iniciarem iniciaren iniciares iniciareu iniciaria iniciarien iniciaries iniciarà iniciaràs iniciaré iniciaríem iniciaríeu iniciassen iniciasses iniciassin iniciassis iniciat iniciats iniciau iniciava iniciaven iniciaves inicie iniciem inicien inicies iniciessen iniciesses iniciessin iniciessis inicieu inicii inicio inicià iniciàrem iniciàreu iniciàs iniciàssem iniciàsseu iniciàssim iniciàssiu iniciàvem iniciàveu iniciés iniciéssem iniciésseu iniciéssim iniciéssiu inicií iniciï iniciïn iniciïs occ sept val v
commencer
Donar inici o principi a alguna cosa.
initier
Introduir una persona en una associació o ideologia.

iniciat /i.ni.siˈat/ adj masc
initié

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
initiative

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
injection

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inject injecta injectada injectades injectam injectant injectar injectara injectaran injectarem injectaren injectares injectareu injectaria injectarien injectaries injectarà injectaràs injectaré injectaríem injectaríeu injectassen injectasses injectassin injectassis injectat injectats injectau injectava injectaven injectaves injecte injectem injecten injectes injectessen injectesses injectessin injectessis injecteu injecti injectin injectis injecto injectà injectàrem injectàreu injectàs injectàssem injectàsseu injectàssim injectàssiu injectàvem injectàveu injectés injectéssem injectésseu injectéssim injectéssiu injectí occ sept val v
injecter

injuriar /in.d͡ʒu.ɾiˈa/ /in.d͡ʒu.ɾiˈaɾ/ /in.ʒu.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) injuria injuriada injuriades injuriam injuriant injuriar injuriara injuriaran injuriarem injuriaren injuriares injuriareu injuriaria injuriarien injuriaries injuriarà injuriaràs injuriaré injuriaríem injuriaríeu injuriassen injuriasses injuriassin injuriassis injuriat injuriats injuriau injuriava injuriaven injuriaves injurie injuriem injurien injuries injuriessen injuriesses injuriessin injuriessis injurieu injurii injurio injurià injuriàrem injuriàreu injuriàs injuriàssem injuriàsseu injuriàssim injuriàssiu injuriàvem injuriàveu injuriés injuriéssem injuriésseu injuriéssim injuriéssiu injurií injuriï injuriïn injuriïs occ sept val v
injurier

injúria /inˈd͡ʒu.ɾi.a/ /inˈʒu.ɾi.ə/ n fem
injure
Delicte causat per paraules o actes contra l'honor o la reputació d'una persona.

innat /inˈnat/ innata adj masc
inné

innatisme /in.naˈtiz.me/ /in.nəˈtiz.mə/ n masc
innéisme

innervar /in.nerˈβa/ /in.neɾˈvaɾ/ /in.neɾˈβa/ /in.nərˈba/ /in.nəɾˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) innerv innerva innervada innervades innervam innervant innervar innervara innervaran innervarem innervaren innervares innervareu innervaria innervarien innervaries innervarà innervaràs innervaré innervaríem innervaríeu innervassen innervasses innervassin innervassis innervat innervats innervau innervava innervaven innervaves innerve innervem innerven innerves innervessen innervesses innervessin innervessis innerveu innervi innervin innervis innervo innervà innervàrem innervàreu innervàs innervàssem innervàsseu innervàssim innervàssiu innervàvem innervàveu innervés innervéssem innervésseu innervéssim innervéssiu innerví occ sept val v
innerver

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
innocent
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
innocence

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
innovation

innovació educativa n fem
innovation éducative

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
innovateur
Que innova.

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ n masc
innovateur
Qui innova.

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) innou innov innova innovada innovades innovam innovant innovar innovara innovaran innovarem innovaren innovares innovareu innovaria innovarien innovaries innovarà innovaràs innovaré innovaríem innovaríeu innovassen innovasses innovassin innovassis innovat innovats innovau innovava innovaven innovaves innove innovem innoven innoves innovessen innovesses innovessin innovessis innoveu innovi innovin innovis innovo innovà innovàrem innovàreu innovàs innovàssem innovàsseu innovàssim innovàssiu innovàvem innovàveu innovés innovéssem innovésseu innovéssim innovéssiu innoví occ sept val v
innover

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inocul inocula inoculada inoculades inoculam inoculant inocular inoculara inocularan inocularem inocularen inoculares inoculareu inocularia inocularien inocularies inocularà inocularàs inocularé inocularíem inocularíeu inoculassen inoculasses inoculassin inoculassis inoculat inoculats inoculau inoculava inoculaven inoculaves inocule inoculem inoculen inocules inoculessen inoculesses inoculessin inoculessis inoculeu inoculi inoculin inoculis inoculo inoculà inoculàrem inoculàreu inoculàs inoculàssem inoculàsseu inoculàssim inoculàssiu inoculàvem inoculàveu inoculés inoculéssem inoculésseu inoculéssim inoculéssiu inoculí occ sept val v
inoculer
Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
inquiet
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inquietar /iŋ.ki.eˈta/ /iŋ.ki.eˈtaɾ/ /iŋ.ki.əˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inquiet inquieta inquietada inquietades inquietam inquietant inquietar inquietara inquietaran inquietarem inquietaren inquietares inquietareu inquietaria inquietarien inquietaries inquietarà inquietaràs inquietaré inquietaríem inquietaríeu inquietassen inquietasses inquietassin inquietassis inquietat inquietats inquietau inquietava inquietaven inquietaves inquiete inquietem inquieten inquietes inquietessen inquietesses inquietessin inquietessis inquieteu inquieti inquietin inquietis inquieto inquietà inquietàrem inquietàreu inquietàs inquietàssem inquietàsseu inquietàssim inquietàssiu inquietàvem inquietàveu inquietés inquietéssem inquietésseu inquietéssim inquietéssiu inquietí occ sept val v
inquiéter
Pertorbar la quietud.
Commoure, alterar, no deixar tranquil.

inquietud /iŋ.ki.eˈtut/ /iŋ.ki.əˈtut/ n fem
inquiétude

inquirir /iŋ.kiˈɾi/ /iŋ.kiˈɾiɾ/ bal inquireix inquireixen inquireixes inquireixi inquireixin inquireixis inquireixo inquiresc inquiresqui inquiresquin inquiresquis inquiria inquirida inquirides inquirien inquiries inquiriguem inquirigueu inquirim inquirint inquirir inquirira inquiriran inquirirem inquiriren inquirires inquirireu inquiriria inquiririen inquiriries inquirirà inquiriràs inquiriré inquiriríem inquiriríeu inquirisc inquirisca inquirisquen inquirisques inquirissen inquirisses inquirissin inquirissis inquirit inquirits inquiriu inquirix inquirixen inquirixes inquirixo inquirí inquiríem inquiríeu inquirírem inquiríreu inquirís inquiríssem inquirísseu inquiríssim inquiríssiu n-occ occ sept val v
enquérer

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
indiscutable

insacular /in.sa.kuˈɫa/ /in.sa.kuˈɫaɾ/ /in.sə.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insacul insacula insaculada insaculades insaculam insaculant insacular insaculara insacularan insacularem insacularen insaculares insaculareu insacularia insacularien insacularies insacularà insacularàs insacularé insacularíem insacularíeu insaculassen insaculasses insaculassin insaculassis insaculat insaculats insaculau insaculava insaculaven insaculaves insacule insaculem insaculen insacules insaculessen insaculesses insaculessin insaculessis insaculeu insaculi insaculin insaculis insaculo insaculà insaculàrem insaculàreu insaculàs insaculàssem insaculàsseu insaculàssim insaculàssiu insaculàvem insaculàveu insaculés insaculéssem insaculésseu insaculéssim insaculéssiu insaculí occ sept val v
urne

insalubre /in.saˈɫu.bɾe/ /in.səˈɫu.βɾə/ adj
insalubre

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ n fem
inscription

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ bal inscric inscriga inscriguem inscriguen inscriguera inscrigueren inscrigueres inscrigues inscriguessen inscriguesses inscriguessin inscriguessis inscrigueu inscrigui inscriguin inscriguis inscrigué inscriguérem inscriguéreu inscrigués inscriguéssem inscriguésseu inscriguéssim inscriguéssiu inscriguí inscrit inscrita inscrites inscrits inscriu inscriuen inscriuran inscriure inscriurem inscriureu inscriuria inscriurien inscriuries inscriurà inscriuràs inscriuré inscriuríem inscriuríeu inscrius inscrivia inscrivien inscrivies inscrivim inscrivint inscriviren inscrivires inscrivissin inscrivissis inscriviu inscriví inscrivíem inscrivíeu inscrivírem inscrivíreu inscrivís inscrivíssim inscrivíssiu occ val v
inscrire
Apuntar en una llista.
(matemàtiques) Traçar una figura dins d'una altra de manera que sigui tangent.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
insecte
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inseminar /in.se.miˈna/ /in.se.miˈnaɾ/ /in.sə.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insemina inseminada inseminades inseminam inseminant inseminar inseminara inseminaran inseminarem inseminaren inseminares inseminareu inseminaria inseminarien inseminaries inseminarà inseminaràs inseminaré inseminaríem inseminaríeu inseminassen inseminasses inseminassin inseminassis inseminat inseminats inseminau inseminava inseminaven inseminaves insemine inseminem inseminen insemines inseminessen inseminesses inseminessin inseminessis insemineu insemini inseminin inseminis insemino inseminà inseminàrem inseminàreu inseminàs inseminàssem inseminàsseu inseminàssim inseminàssiu inseminàvem inseminàveu inseminés inseminéssem inseminésseu inseminéssim inseminéssiu inseminí insemín occ sept val v
inséminer

insensibilitzar /in.sen.si.βi.liˈd͡za/ /in.sen.si.βi.liˈzaɾ/ /in.sən.si.βi.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insensibilitz insensibilitza insensibilitzada insensibilitzades insensibilitzam insensibilitzant insensibilitzar insensibilitzara insensibilitzaran insensibilitzarem insensibilitzaren insensibilitzares insensibilitzareu insensibilitzaria insensibilitzarien insensibilitzaries insensibilitzarà insensibilitzaràs insensibilitzaré insensibilitzaríem insensibilitzaríeu insensibilitzassen insensibilitzasses insensibilitzassin insensibilitzassis insensibilitzat insensibilitzats insensibilitzau insensibilitzava insensibilitzaven insensibilitzaves insensibilitze insensibilitzem insensibilitzen insensibilitzes insensibilitzessen insensibilitzesses insensibilitzessin insensibilitzessis insensibilitzeu insensibilitzi insensibilitzin insensibilitzis insensibilitzo insensibilitzà insensibilitzàrem insensibilitzàreu insensibilitzàs insensibilitzàssem insensibilitzàsseu insensibilitzàssim insensibilitzàssiu insensibilitzàvem insensibilitzàveu insensibilitzés insensibilitzéssem insensibilitzésseu insensibilitzéssim insensibilitzéssiu insensibilitzí occ sept val v
insensibiliser

insensible /in.senˈsi.bɫe/ /in.senˈsi.βɫe/ /in.senˈsib.bɫe/ /in.sənˈsi.βɫə/ /in.sənˈsib.bɫə/ adj
insensible

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
inséparable
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ n fem
insertion

inserció laboral n fem
insertion professionnelle

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ bal insereix insereixen insereixes insereixi insereixin insereixis insereixo inseresc inseresqui inseresquin inseresquis inseria inserida inserides inserien inseries inseriguem inserigueu inserim inserint inserir inserira inseriran inserirem inseriren inserires inserireu inseriria inseririen inseriries inserirà inseriràs inseriré inseriríem inseriríeu inserisc inserisca inserisquen inserisques inserissen inserisses inserissin inserissis inserit inserits inseriu inserix inserixen inserixes inserixo inserí inseríem inseríeu inserírem inseríreu inserís inseríssem inserísseu inseríssim inseríssiu n-occ occ sept val v
insérer
Incloure, introduir una cosa en altra.

insigne /inˈsiŋ.ne/ /inˈsiŋ.nə/ /inˈsiɡ.ne/ adj
insigne

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insinua insinuada insinuades insinuam insinuant insinuar insinuara insinuaran insinuarem insinuaren insinuares insinuareu insinuaria insinuarien insinuaries insinuarà insinuaràs insinuaré insinuaríem insinuaríeu insinuassen insinuasses insinuassin insinuassis insinuat insinuats insinuau insinuava insinuaven insinuaves insinue insinuem insinuen insinues insinuessen insinuesses insinuessin insinuessis insinueu insinuo insinuu insinuà insinuàrem insinuàreu insinuàs insinuàssem insinuàsseu insinuàssim insinuàssiu insinuàvem insinuàveu insinués insinuéssem insinuésseu insinuéssim insinuéssiu insinuí insinuï insinuïn insinuïs occ sept val v
insinuer
Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
Significar alguna cosa només suggerint-la.
insinuer avances
(dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ bal insisteix insisteixen insisteixes insisteixi insisteixin insisteixis insisteixo insistesc insistesqui insistesquin insistesquis insistia insistida insistides insistien insisties insistiguem insistigueu insistim insistint insistir insistira insistiran insistirem insistiren insistires insistireu insistiria insistirien insistiries insistirà insistiràs insistiré insistiríem insistiríeu insistisc insistisca insistisquen insistisques insistissen insistisses insistissin insistissis insistit insistits insistiu insistix insistixen insistixes insistixo insistí insistíem insistíeu insistírem insistíreu insistís insistíssem insistísseu insistíssim insistíssiu n-occ occ sept val v
insister

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
insolent
atrevit, desvergonyit, descarat.

insondable /in.sonˈda.bɫe/ /in.sonˈda.βɫe/ /in.sonˈdab.bɫe/ /in.sonˈdab.bɫə/ /in.sunˈda.βɫə/ /in.sunˈdab.bɫə/ adj
isondable

insonoritzar /in.so.no.ɾiˈd͡za/ /in.so.no.ɾiˈza/ /in.so.no.ɾiˈzaɾ/ /in.su.nu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) insonoritz insonoritza insonoritzada insonoritzades insonoritzam insonoritzant insonoritzar insonoritzara insonoritzaran insonoritzarem insonoritzaren insonoritzares insonoritzareu insonoritzaria insonoritzarien insonoritzaries insonoritzarà insonoritzaràs insonoritzaré insonoritzaríem insonoritzaríeu insonoritzassen insonoritzasses insonoritzassin insonoritzassis insonoritzat insonoritzats insonoritzau insonoritzava insonoritzaven insonoritzaves insonoritze insonoritzem insonoritzen insonoritzes insonoritzessen insonoritzesses insonoritzessin insonoritzessis insonoritzeu insonoritzi insonoritzin insonoritzis insonoritzo insonoritzà insonoritzàrem insonoritzàreu insonoritzàs insonoritzàssem insonoritzàsseu insonoritzàssim insonoritzàssiu insonoritzàvem insonoritzàveu insonoritzés insonoritzéssem insonoritzésseu insonoritzéssim insonoritzéssiu insonoritzí occ sept val v
insonoriser

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspeccion inspecciona inspeccionada inspeccionades inspeccionam inspeccionant inspeccionar inspeccionara inspeccionaran inspeccionarem inspeccionaren inspeccionares inspeccionareu inspeccionaria inspeccionarien inspeccionaries inspeccionarà inspeccionaràs inspeccionaré inspeccionaríem inspeccionaríeu inspeccionassen inspeccionasses inspeccionassin inspeccionassis inspeccionat inspeccionats inspeccionau inspeccionava inspeccionaven inspeccionaves inspeccione inspeccionem inspeccionen inspecciones inspeccionessen inspeccionesses inspeccionessin inspeccionessis inspeccioneu inspeccioni inspeccionin inspeccionis inspecciono inspeccionà inspeccionàrem inspeccionàreu inspeccionàs inspeccionàssem inspeccionàsseu inspeccionàssim inspeccionàssiu inspeccionàvem inspeccionàveu inspeccionés inspeccionéssem inspeccionésseu inspeccionéssim inspeccionéssiu inspeccioní occ sept val v
inspecter

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
inspection

inspecció educativa n fem
inspection académique

inspector d'educació n masc
inspecteur de l'enseignement

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
inspiration
Acció i efecte d'inspirar.
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspir inspira inspirada inspirades inspiram inspirant inspirar inspirara inspiraran inspirarem inspiraren inspirares inspirareu inspiraria inspirarien inspiraries inspirarà inspiraràs inspiraré inspiraríem inspiraríeu inspirassen inspirasses inspirassin inspirassis inspirat inspirats inspirau inspirava inspiraven inspiraves inspire inspirem inspiren inspires inspiressen inspiresses inspiressin inspiressis inspireu inspiri inspirin inspiris inspiro inspirà inspiràrem inspiràreu inspiràs inspiràssem inspiràsseu inspiràssim inspiràssiu inspiràvem inspiràveu inspirés inspiréssem inspirésseu inspiréssim inspiréssiu inspirí occ sept val v
inspirer
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) instal instal·la instal·lada instal·lades instal·lam instal·lant instal·lar instal·lara instal·laran instal·larem instal·laren instal·lares instal·lareu instal·laria instal·larien instal·laries instal·larà instal·laràs instal·laré instal·laríem instal·laríeu instal·lassen instal·lasses instal·lassin instal·lassis instal·lat instal·lats instal·lau instal·lava instal·laven instal·laves instal·le instal·lem instal·len instal·les instal·lessen instal·lesses instal·lessin instal·lessis instal·leu instal·li instal·lin instal·lis instal·lo instal·là instal·làrem instal·làreu instal·làs instal·làssem instal·làsseu instal·làssim instal·làssiu instal·làvem instal·làveu instal·lés instal·léssem instal·lésseu instal·léssim instal·léssiu instal·lí occ sept val v
installer
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
instant

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
instantané

instar /insˈta/ /insˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inst insta instada instades instam instant instar instara instaran instarem instaren instares instareu instaria instarien instaries instarà instaràs instaré instaríem instaríeu instassen instasses instassin instassis instat instats instau instava instaven instaves inste instem insten instes instessen instesses instessin instessis insteu insti instin instis insto instà instàrem instàreu instàs instàssem instàsseu instàssim instàssiu instàvem instàveu instés instéssem instésseu instéssim instéssiu instí occ sept val v
insister
Repetir la súplica o petició, insistir en ella.
instance
En una discussió acadèmica, impugnar la solució donada a l'argument.

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instaur instaura instaurada instaurades instauram instaurant instaurar instaurara instauraran instaurarem instauraren instaurares instaurareu instauraria instaurarien instauraries instaurarà instauraràs instauraré instauraríem instauraríeu instaurassen instaurasses instaurassin instaurassis instaurat instaurats instaurau instaurava instauraven instauraves instaure instaurem instauren instaures instauressen instauresses instauressin instauressis instaureu instauri instaurin instauris instauro instaurà instauràrem instauràreu instauràs instauràssem instauràsseu instauràssim instauràssiu instauràvem instauràveu instaurés instauréssem instaurésseu instauréssim instauréssiu instaurí occ sept val v
instaurer

instigar /ins.tiˈɣa/ /ins.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) instig instiga instigada instigades instigam instigant instigar instigara instigaran instigarem instigaren instigares instigareu instigaria instigarien instigaries instigarà instigaràs instigaré instigaríem instigaríeu instigassen instigasses instigassin instigassis instigat instigats instigau instigava instigaven instigaves instigo instigue instiguem instiguen instigues instiguessen instiguesses instiguessin instiguessis instigueu instigui instiguin instiguis instigués instiguéssem instiguésseu instiguéssim instiguéssiu instiguí instigà instigàrem instigàreu instigàs instigàssem instigàsseu instigàssim instigàssiu instigàvem instigàveu occ sept val v
instiguer

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
instinct

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.liˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.liˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) institucionalitz institucionalitza institucionalitzada institucionalitzades institucionalitzam institucionalitzant institucionalitzar institucionalitzara institucionalitzaran institucionalitzarem institucionalitzaren institucionalitzares institucionalitzareu institucionalitzaria institucionalitzarien institucionalitzaries institucionalitzarà institucionalitzaràs institucionalitzaré institucionalitzaríem institucionalitzaríeu institucionalitzassen institucionalitzasses institucionalitzassin institucionalitzassis institucionalitzat institucionalitzats institucionalitzau institucionalitzava institucionalitzaven institucionalitzaves institucionalitze institucionalitzem institucionalitzen institucionalitzes institucionalitzessen institucionalitzesses institucionalitzessin institucionalitzessis institucionalitzeu institucionalitzi institucionalitzin institucionalitzis institucionalitzo institucionalitzà institucionalitzàrem institucionalitzàreu institucionalitzàs institucionalitzàssem institucionalitzàsseu institucionalitzàssim institucionalitzàssiu institucionalitzàvem institucionalitzàveu institucionalitzés institucionalitzéssem institucionalitzésseu institucionalitzéssim institucionalitzéssiu institucionalitzí occ sept val v
institutionnaliser istituzionalizzare

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
institution

institució educativa n fem
institution educative

instituir /ins.ti.tuˈi/ /ins.ti.tuˈiɾ/ bal institueix institueixen institueixes institueixi institueixin institueixis institueixo instituesc instituesqui instituesquin instituesquis instituint instituir instituiran instituirem instituireu instituiria instituirien instituiries instituirà instituiràs instituiré instituiríem instituiríeu instituí instituíem instituíeu instituírem instituíreu instituís instituíssem instituísseu instituíssim instituíssiu instituïa instituïda instituïdes instituïen instituïes instituïguem instituïgueu instituïm instituïra instituïren instituïres instituïsc instituïsca instituïsquen instituïsques instituïssen instituïsses instituïssin instituïssis instituït instituïts instituïu instituïx instituïxen instituïxes instituïxo n-occ occ sept val v
instituer

institut /ins.tiˈtut/ n masc
licée

institut d'educació secundària n masc
école secondaire

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
instruction

instructiu /ins.tɾukˈtiw/ adj masc
instructif
Que instrueix, que ofereix instrucció, que serveix per instruir.

instructor n masc
instructeur

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ bal instrueix instrueixen instrueixes instrueixi instrueixin instrueixis instrueixo instruesc instruesqui instruesquin instruesquis instruint instruir instruiran instruirem instruireu instruiria instruirien instruiries instruirà instruiràs instruiré instruiríem instruiríeu instruí instruíem instruíeu instruírem instruíreu instruís instruíssem instruísseu instruíssim instruíssiu instruïa instruïda instruïdes instruïen instruïes instruïguem instruïgueu instruïm instruïra instruïren instruïres instruïsc instruïsca instruïsquen instruïsques instruïssen instruïsses instruïssin instruïssis instruït instruïts instruïu instruïx instruïxen instruïxes instruïxo n-occ occ sept val v
instruire
Ensenyar, adoctrinar.
(dret) Formalitzar un procés o expedient conforme a les regles de dret i pràctiques establertes.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
instrument
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument aeròfon n masc
aérophone

instrument aeròfon de bisell n masc
instrument aérophone à biseau

instrument aeròfon de broquet n masc
aérophone à embouchure

instrument aeròfon de llengüeta n masc
instrument à anche

instrument aeròfon de llengüeta doble n masc
instrument à anche double

instrument aeròfon de llengüeta senzilla n masc
instrument à anche simple

instrument cordòfon n masc
cordophone

instrument cordòfon d'arquet n masc
instrument à archet

instrument cordòfon de teclat n masc
instrument à cordes à clavier

instrument cordòfon pinçat n masc
instrument à cordes pincées

instrument de música n masc
instrument de musique

instrument de percussió n masc
instrument à percussion

instrument de vent de fusta n masc
instrument à vent en bois

instrument de vent de metall n masc
instrument à vent en cuivre

instrument electròfon n masc
électrophone

instrument idiòfon n masc
idiophone

instrument idiòfon sacsejat n masc
idiophone secoué

instrument membranòfon n masc
membranophone

instrumentació /ins.tɾu.men.ta.siˈo/ /ins.tɾu.mən.tə.siˈo/ n fem
instrumentation

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
instrumental
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ n masc
instrumentation
Conjunt d'instruments que fa servir un professional per exercir el seu ofici.

instrumentalitzar /ins.tɾu.men.ta.liˈd͡za/ /ins.tɾu.men.ta.liˈzaɾ/ /ins.tɾu.mən.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instrumentalitz instrumentalitza instrumentalitzada instrumentalitzades instrumentalitzam instrumentalitzant instrumentalitzar instrumentalitzara instrumentalitzaran instrumentalitzarem instrumentalitzaren instrumentalitzares instrumentalitzareu instrumentalitzaria instrumentalitzarien instrumentalitzaries instrumentalitzarà instrumentalitzaràs instrumentalitzaré instrumentalitzaríem instrumentalitzaríeu instrumentalitzassen instrumentalitzasses instrumentalitzassin instrumentalitzassis instrumentalitzat instrumentalitzats instrumentalitzau instrumentalitzava instrumentalitzaven instrumentalitzaves instrumentalitze instrumentalitzem instrumentalitzen instrumentalitzes instrumentalitzessen instrumentalitzesses instrumentalitzessin instrumentalitzessis instrumentalitzeu instrumentalitzi instrumentalitzin instrumentalitzis instrumentalitzo instrumentalitzà instrumentalitzàrem instrumentalitzàreu instrumentalitzàs instrumentalitzàssem instrumentalitzàsseu instrumentalitzàssim instrumentalitzàssiu instrumentalitzàvem instrumentalitzàveu instrumentalitzés instrumentalitzéssem instrumentalitzésseu instrumentalitzéssim instrumentalitzéssiu instrumentalitzí occ sept val v
instrumentaliser strumentalizzare

instrumentar /ins.tɾu.menˈta/ /ins.tɾu.menˈtaɾ/ /ins.tɾu.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) instrument instrumenta instrumentada instrumentades instrumentam instrumentant instrumentar instrumentara instrumentaran instrumentarem instrumentaren instrumentares instrumentareu instrumentaria instrumentarien instrumentaries instrumentarà instrumentaràs instrumentaré instrumentaríem instrumentaríeu instrumentassen instrumentasses instrumentassin instrumentassis instrumentat instrumentats instrumentau instrumentava instrumentaven instrumentaves instrumente instrumentem instrumenten instrumentes instrumentessen instrumentesses instrumentessin instrumentessis instrumenteu instrumenti instrumentin instrumentis instrumento instrumentà instrumentàrem instrumentàreu instrumentàs instrumentàssem instrumentàsseu instrumentàssim instrumentàssiu instrumentàvem instrumentàveu instrumentés instrumentéssem instrumentésseu instrumentéssim instrumentéssiu instrumentí occ sept val v
instrumenter

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insubordina insubordinada insubordinades insubordinam insubordinant insubordinar insubordinara insubordinaran insubordinarem insubordinaren insubordinares insubordinareu insubordinaria insubordinarien insubordinaries insubordinarà insubordinaràs insubordinaré insubordinaríem insubordinaríeu insubordinassen insubordinasses insubordinassin insubordinassis insubordinat insubordinats insubordinau insubordinava insubordinaven insubordinaves insubordine insubordinem insubordinen insubordines insubordinessen insubordinesses insubordinessin insubordinessis insubordineu insubordini insubordinin insubordinis insubordino insubordinà insubordinàrem insubordinàreu insubordinàs insubordinàssem insubordinàsseu insubordinàssim insubordinàssiu insubordinàvem insubordinàveu insubordinés insubordinéssem insubordinésseu insubordinéssim insubordinéssiu insubordiní insubordín occ sept val v
soulever

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
insuffisant

insuflar /in.suˈfɫa/ /in.suˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insufl insufla insuflada insuflades insuflam insuflant insuflar insuflara insuflaran insuflarem insuflaren insuflares insuflareu insuflaria insuflarien insuflaries insuflarà insuflaràs insuflaré insuflaríem insuflaríeu insuflassen insuflasses insuflassin insuflassis insuflat insuflats insuflau insuflava insuflaven insuflaves insufle insuflem insuflen insufles insuflessen insuflesses insuflessin insuflessis insufleu insufli insuflin insuflis insuflo insuflà insuflàrem insuflàreu insuflàs insuflàssem insuflàsseu insuflàssim insuflàssiu insuflàvem insuflàveu insuflés insufléssem insuflésseu insufléssim insufléssiu insuflí occ sept val v
insuffler

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insuline

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
insulte

insultant /in.suɫˈtan/ /in.suɫˈtant/ adj
insultant
Que insulta.

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
insulter

insulínic /in.suˈɫi.nik/ adj masc
insulinique

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
insurgent
Que s'insurgeix, es revolta.

insurgir-se /in.surˈʒir.sə/ /in.suɾ.ʒiɾˈsə/ /in.suɾˈd͡ʒiɾ.se/ bal insurgeix insurgeixen insurgeixes insurgeixi insurgeixin insurgeixis insurgeixo insurgesc insurgesqui insurgesquin insurgesquis insurgia insurgida insurgides insurgien insurgies insurgiguem insurgigueu insurgim insurgint insurgir insurgira insurgiran insurgirem insurgiren insurgires insurgireu insurgiria insurgirien insurgiries insurgirà insurgiràs insurgiré insurgiríem insurgiríeu insurgisc insurgisca insurgisquen insurgisques insurgissen insurgisses insurgissin insurgissis insurgit insurgits insurgiu insurgix insurgixen insurgixes insurgixo insurgí insurgíem insurgíeu insurgírem insurgíreu insurgís insurgíssem insurgísseu insurgíssim insurgíssiu n-occ occ sept val v
insurger

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ n fem
insigne

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
insipide

insòlit /inˈsɔ.lit/ insòlita adj masc
insolite

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
intact

integració /in.te.ɣɾa.siˈo/ /in.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
intégration

integració escolar n fem
intégration scolaire

integració social n fem
intégration sociale

integrador /in.te.ɣɾaˈðo/ /in.te.ɣɾaˈðoɾ/ /in.tə.ɣɾəˈðo/ adj masc
integrateur

integral /in.teˈɣɾaɫ/ /in.təˈɣɾaɫ/ adj
intégral

integrant /in.teˈɣɾan/ /in.teˈɣɾant/ /in.təˈɣɾan/ /in.təˈɣɾant/ adj
intégrant
Que integra.

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) integr integra integrada integrades integram integrant integrar integrara integraran integrarem integraren integrares integrareu integraria integrarien integraries integrarà integraràs integraré integraríem integraríeu integrassen integrasses integrassin integrassis integrat integrats integrau integrava integraven integraves integre integrem integren integres integressen integresses integressin integressis integreu integri integrin integris integro integrà integràrem integràreu integràs integràssem integràsseu integràssim integràssiu integràvem integràveu integrés integréssem integrésseu integréssim integréssiu integrí occ sept val v
intégrer
Donar integritat a una cosa, compondre un tot de les seves parts integrants.
(matemàtiques) Ajuntar les parts infinitament petites per càlcul infinitesimal.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
intégrité

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ n masc
intellect

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
intelligent

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
intelligible

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
intelligence
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
intelligence artificielle

intel·ligència emocional n fem
intelligence émotionnelle

intel·ligències múltiples n fem
intelligences multiples

intencionalitat educativa n fem
intentionnalité éducative

intencionat a ningú n masc
intentional grounding

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
intention

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
intense

intensificador /in.ten.si.fi.kaˈðo/ /in.ten.si.fi.kaˈðoɾ/ /in.tən.si.fi.kəˈðo/ adj masc
intensificateur

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intensific intensifica intensificada intensificades intensificam intensificant intensificar intensificara intensificaran intensificarem intensificaren intensificares intensificareu intensificaria intensificarien intensificaries intensificarà intensificaràs intensificaré intensificaríem intensificaríeu intensificassen intensificasses intensificassin intensificassis intensificat intensificats intensificau intensificava intensificaven intensificaves intensifico intensificà intensificàrem intensificàreu intensificàs intensificàssem intensificàsseu intensificàssim intensificàssiu intensificàvem intensificàveu intensifique intensifiquem intensifiquen intensifiques intensifiquessen intensifiquesses intensifiquessin intensifiquessis intensifiqueu intensifiqui intensifiquin intensifiquis intensifiqués intensifiquéssem intensifiquésseu intensifiquéssim intensifiquéssiu intensifiquí occ sept val v
intensifier

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
intensité

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
essai
Acció i efecte d'intentar.
(futbol americà) Cadascuna de les quatre jugades seguides de què disposa l'equip en possessió de pilota per a provar d'avançar deu iardes o més.

intent de bloqueig n masc
tentative de bloc

intent de tres punts n masc
tentative de panier à trois points

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intent intenta intentada intentades intentam intentant intentar intentara intentaran intentarem intentaren intentares intentareu intentaria intentarien intentaries intentarà intentaràs intentaré intentaríem intentaríeu intentassen intentasses intentassin intentassis intentat intentats intentau intentava intentaven intentaves intente intentem intenten intentes intentessen intentesses intentessin intentessis intenteu intenti intentin intentis intento intentà intentàrem intentàreu intentàs intentàssem intentàsseu intentàssim intentàssiu intentàvem intentàveu intentés intentéssem intentésseu intentéssim intentéssiu intentí occ sept val v
essayer
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.
prétendre
Procurar, pretendre.

interaccionar /in.te.ɾak.si.oˈna/ /in.te.ɾak.si.oˈnaɾ/ /in.tə.ɾək.si.oˈna/ /in.tə.ɾək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interaccion interacciona interaccionada interaccionades interaccionam interaccionant interaccionar interaccionara interaccionaran interaccionarem interaccionaren interaccionares interaccionareu interaccionaria interaccionarien interaccionaries interaccionarà interaccionaràs interaccionaré interaccionaríem interaccionaríeu interaccionassen interaccionasses interaccionassin interaccionassis interaccionat interaccionats interaccionau interaccionava interaccionaven interaccionaves interaccione interaccionem interaccionen interacciones interaccionessen interaccionesses interaccionessin interaccionessis interaccioneu interaccioni interaccionin interaccionis interacciono interaccionà interaccionàrem interaccionàreu interaccionàs interaccionàssem interaccionàsseu interaccionàssim interaccionàssiu interaccionàvem interaccionàveu interaccionés interaccionéssem interaccionésseu interaccionéssim interaccionéssiu interaccioní occ sept val v
interagir

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
interaction

interacció educativa n fem
interaction éducative

interacció social n fem
interaction sociale

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
interactif

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
interactivité

interbase /in.teɾˈβa.ze/ /in.tərˈba.zə/ n neut
arrêt-court

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ adj
intercalaire
Allò que s'intercala.

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intercal intercala intercalada intercalades intercalam intercalant intercalar intercalara intercalaran intercalarem intercalaren intercalares intercalareu intercalaria intercalarien intercalaries intercalarà intercalaràs intercalaré intercalaríem intercalaríeu intercalassen intercalasses intercalassin intercalassis intercalat intercalats intercalau intercalava intercalaven intercalaves intercale intercalem intercalen intercales intercalessen intercalesses intercalessin intercalessis intercaleu intercali intercalin intercalis intercalo intercalà intercalàrem intercalàreu intercalàs intercalàssem intercalàsseu intercalàssim intercalàssiu intercalàvem intercalàveu intercalés intercaléssem intercalésseu intercaléssim intercaléssiu intercalí occ sept val v
intercaler
Interposar o col·locar un element entre altres d'una sèrie.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
échange

intercanvi de cops n masc
échange

intercanvi de joc n masc
échange de jeu

intercanvi escolar n masc
échange scolaire

intercanviar /in.ter.kam.biˈa/ /in.teɾ.kam.biˈa/ /in.teɾ.kaɱ.viˈaɾ/ /in.tər.kəm.biˈa/ /in.təɾ.kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intercanvia intercanviada intercanviades intercanviam intercanviant intercanviar intercanviara intercanviaran intercanviarem intercanviaren intercanviares intercanviareu intercanviaria intercanviarien intercanviaries intercanviarà intercanviaràs intercanviaré intercanviaríem intercanviaríeu intercanviassen intercanviasses intercanviassin intercanviassis intercanviat intercanviats intercanviau intercanviava intercanviaven intercanviaves intercanvie intercanviem intercanvien intercanvies intercanviessen intercanviesses intercanviessin intercanviessis intercanvieu intercanvii intercanvio intercanvià intercanviàrem intercanviàreu intercanviàs intercanviàssem intercanviàsseu intercanviàssim intercanviàssiu intercanviàvem intercanviàveu intercanviés intercanviéssem intercanviésseu intercanviéssim intercanviéssiu intercanvií intercanviï intercanviïn intercanviïs occ sept val v
échanger

intercedir /in.ter.seˈði/ /in.teɾ.seˈðiɾ/ /in.tər.səˈði/ bal intercedeix intercedeixen intercedeixes intercedeixi intercedeixin intercedeixis intercedeixo intercedesc intercedesqui intercedesquin intercedesquis intercedia intercedida intercedides intercedien intercedies intercediguem intercedigueu intercedim intercedint intercedir intercedira intercediran intercedirem intercediren intercedires intercedireu intercediria intercedirien intercediries intercedirà intercediràs intercediré intercediríem intercediríeu intercedisc intercedisca intercedisquen intercedisques intercedissen intercedisses intercedissin intercedissis intercedit intercedits intercediu intercedix intercedixen intercedixes intercedixo intercedí intercedíem intercedíeu intercedírem intercedíreu intercedís intercedíssem intercedísseu intercedíssim intercedíssiu n-occ occ sept val v
intercéder

intercepció /in.teɾ.sep.siˈo/ /in.tər.səp.siˈo/ n fem
interception

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intercept intercepta interceptada interceptades interceptam interceptant interceptar interceptara interceptaran interceptarem interceptaren interceptares interceptareu interceptaria interceptarien interceptaries interceptarà interceptaràs interceptaré interceptaríem interceptaríeu interceptassen interceptasses interceptassin interceptassis interceptat interceptats interceptau interceptava interceptaven interceptaves intercepte interceptem intercepten interceptes interceptessen interceptesses interceptessin interceptessis intercepteu intercepti interceptin interceptis intercepto interceptà interceptàrem interceptàreu interceptàs interceptàssem interceptàsseu interceptàssim interceptàssiu interceptàvem interceptàveu interceptés interceptéssem interceptésseu interceptéssim interceptéssiu interceptí occ sept val v
intercepter
Apoderar-se d'alguna cosa abans que arribi al fi a que es destinava.
barrer
Impedir, destorbar el curs d'alguna cosa.

interculturalisme /in.teɾ.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /in.tər.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
interculturalisme

interdicció /in.teɾ.ðik.siˈo/ /in.tər.dik.siˈo/ n masc
interdiction

interdir /in.terˈði/ /in.teɾˈði/ /in.teɾˈðiɾ/ /in.tərˈdi/ L'imperatiu «interdis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal interdeia interdeien interdeies interdeim interdeis interdic interdiem interdient interdieu interdiga interdigau interdiguem interdiguen interdiguera interdigueren interdigueres interdigues interdiguessen interdiguesses interdiguessin interdiguessis interdigueu interdigui interdiguin interdiguis interdigué interdiguérem interdiguéreu interdigués interdiguéssem interdiguésseu interdiguéssim interdiguéssiu interdiguí interdir interdiran interdirem interdireu interdiria interdirien interdiries interdirà interdiràs interdiré interdiríem interdiríeu interdis interdit interdita interdites interdits interdiu interdiuen interdius interdèiem interdèieu interdéiem interdéieu occ val v
interdire

interdisciplinari /in.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
interdisciplinaire

interdisciplinarietat n fem
interdisciplinarité

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
intéressant
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interessa interessada interessades interessam interessant interessar interessara interessaran interessarem interessaren interessares interessareu interessaria interessarien interessaries interessarà interessaràs interessaré interessaríem interessaríeu interessassen interessasses interessassin interessassis interessat interessats interessau interessava interessaven interessaves interesse interessem interessen interesses interessessen interessesses interessessin interessessis interesseu interessi interessin interessis interesso interessà interessàrem interessàreu interessàs interessàssem interessàsseu interessàssim interessàssiu interessàvem interessàveu interessés interesséssem interessésseu interesséssim interesséssiu interessí interés occ sept val v
intéresser
Convenir, ser útil, suscitar interès.
Donar part a un en alguna negociació i comerç de profit i interès.
(pronominal) Prendre interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
intéressé
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
intéressée
Qui es deixa dominar per l'interès.

interferir /in.ter.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾiɾ/ /in.tər.fəˈɾi/ bal interfereix interfereixen interfereixes interfereixi interfereixin interfereixis interfereixo interferesc interferesqui interferesquin interferesquis interferia interferida interferides interferien interferies interferiguem interferigueu interferim interferint interferir interferira interferiran interferirem interferiren interferires interferireu interferiria interferirien interferiries interferirà interferiràs interferiré interferiríem interferiríeu interferisc interferisca interferisquen interferisques interferissen interferisses interferissin interferissis interferit interferits interferiu interferix interferixen interferixes interferixo interferí interferíem interferíeu interferírem interferíreu interferís interferíssem interferísseu interferíssim interferíssiu n-occ occ sept val v
interférer

interferència /in.teɾ.feˈɾɛn.si.a/ /in.tər.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
interférence
(esports de pilota) Falta consistent a impedir o dificultar antireglamentàriament l'acció d'un adversari.
intervention sur le ballon
(basquetbol) Acció d'un jugador d'obstaculitzar la consecució d'una cistella tocant una part de la cistella pròpia estant la pilota en contacte amb el cèrcol, tocant la pilota amb la mà introduïda per sota la cistella, tocant la pilota o una part de la cistella estant la pilota dintre la cistella o bé fent vibrar la cistella.

interferència d'aprenentatge n fem
interférence

interferència defensiva n fem
interférence défensive

interferència lingüística n fem
interférence linguistique

interferència ofensiva n fem
interférence offensive

interfix /in.teɾˈfiks/ /in.tərˈfiks/ n masc
interfixe

interfície de programació d'aplicacions n fem
interface de programmation d'applications

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
interface utilisateur graphique

interfòbia /in.teɾˈfɔ.bi.a/ /in.tərˈfɔ.βi.ə/ n fem
interphobie

interior /in.te.ɾiˈɔɾ/ /in.tə.ɾiˈo/ n neut
inter
(futbol) Cadascun dels dos davanters situats entre el davanter centre i els extrems.
(hoquei sobre herba) Cadascun dels dos mitjos situats als extrems.
joueur d'intérieur
(beisbol) Cadascun dels defensors situats al voltant dels límits del camp interior que s'encarreguen de controlar les bases.

interior dret n masc
intérieur droit
(futbol) Interior que juga més a prop de la banda dreta del camp de joc.

interior esquerre n masc
intérieur gauche
(futbol) Interior que juga més a prop de la banda esquerra del camp de joc.

interiorització /in.te.ɾi.o.ɾi.d͡za.siˈo/ /in.te.ɾi.o.ɾi.za.siˈo/ /in.tə.ɾi.o.ɾi.d͡zə.siˈo/ /in.tə.ɾi.u.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
intériorisation

interioritzar /in.te.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈza/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /in.tə.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.tə.ɾi.u.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interioritz interioritza interioritzada interioritzades interioritzam interioritzant interioritzar interioritzara interioritzaran interioritzarem interioritzaren interioritzares interioritzareu interioritzaria interioritzarien interioritzaries interioritzarà interioritzaràs interioritzaré interioritzaríem interioritzaríeu interioritzassen interioritzasses interioritzassin interioritzassis interioritzat interioritzats interioritzau interioritzava interioritzaven interioritzaves interioritze interioritzem interioritzen interioritzes interioritzessen interioritzesses interioritzessin interioritzessis interioritzeu interioritzi interioritzin interioritzis interioritzo interioritzà interioritzàrem interioritzàreu interioritzàs interioritzàssem interioritzàsseu interioritzàssim interioritzàssiu interioritzàvem interioritzàveu interioritzés interioritzéssem interioritzésseu interioritzéssim interioritzéssiu interioritzí occ sept val v
intérioriser

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
interjection

interlinear /in.ter.li.neˈa/ /in.teɾ.li.neˈaɾ/ /in.tər.ɫi.neˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interlinea interlineada interlineades interlineam interlineant interlinear interlineara interlinearan interlinearem interlinearen interlineares interlineareu interlinearia interlinearien interlinearies interlinearà interlinearàs interlinearé interlinearíem interlinearíeu interlineassen interlineasses interlineassin interlineassis interlineat interlineats interlineau interlineava interlineaven interlineaves interlinee interlineem interlineen interlinees interlineessen interlineesses interlineessin interlineessis interlineeu interlinei interlineo interlineà interlineàrem interlineàreu interlineàs interlineàssem interlineàsseu interlineàssim interlineàssiu interlineàvem interlineàveu interlineés interlineéssem interlineésseu interlineéssim interlineéssiu interlineí interlineï interlineïn interlineïs occ sept val v
interligner

interlocutòria /in.teɾ.ɫo.kuˈtɔ.ɾi.a/ /in.tər.ɫu.kuˈtɔ.ɾi.ə/ /in.təɾ.ɫo.kuˈtɔ.ɾi.ə/ n masc
interlocutoire

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ adj
interminable
Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
clignotant
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
intern
ocult a l'interior

intern /inˈtɛrn/ n masc
intern
qui viu en una institució, internat.

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
international

internacionalització /in.ter.na.si.o.na.ɫi.d͡za.siˈo/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫi.za.siˈo/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
internationalisation

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) internacionalitz internacionalitza internacionalitzada internacionalitzades internacionalitzam internacionalitzant internacionalitzar internacionalitzara internacionalitzaran internacionalitzarem internacionalitzaren internacionalitzares internacionalitzareu internacionalitzaria internacionalitzarien internacionalitzaries internacionalitzarà internacionalitzaràs internacionalitzaré internacionalitzaríem internacionalitzaríeu internacionalitzassen internacionalitzasses internacionalitzassin internacionalitzassis internacionalitzat internacionalitzats internacionalitzau internacionalitzava internacionalitzaven internacionalitzaves internacionalitze internacionalitzem internacionalitzen internacionalitzes internacionalitzessen internacionalitzesses internacionalitzessin internacionalitzessis internacionalitzeu internacionalitzi internacionalitzin internacionalitzis internacionalitzo internacionalitzà internacionalitzàrem internacionalitzàreu internacionalitzàs internacionalitzàssem internacionalitzàsseu internacionalitzàssim internacionalitzàssiu internacionalitzàvem internacionalitzàveu internacionalitzés internacionalitzéssem internacionalitzésseu internacionalitzéssim internacionalitzéssiu internacionalitzí occ sept val v
internationaliser

internada /in.teɾˈna.ða/ /in.tərˈna.ðə/ n fem
pénétration

internar /in.terˈna/ /in.teɾˈna/ /in.teɾˈnaɾ/ /in.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intern interna internada internades internam internant internar internara internaran internarem internaren internares internareu internaria internarien internaries internarà internaràs internaré internaríem internaríeu internassen internasses internassin internassis internat internats internau internava internaven internaves interne internem internen internes internessen internesses internessin internessis interneu interni internin internis interno internà internàrem internàreu internàs internàssem internàsseu internàssim internàssiu internàvem internàveu internés internéssem internésseu internéssim internéssiu interní occ sept val v
entrer
Conduir una cosa terra endins.
interner
Fer ingressar en una institució, internat.
pénétrer
(pronominal) Introduir-se, endinsar-se.
s'infiltrer
(pronominal, futbol) Entrar a l'àrea contrària amb la pilota controlada.

internat /in.teɾˈnat/ /in.tərˈnat/ n masc
internat

internauta /in.teɾˈnaw.ta/ /in.tərˈnaw.tə/ n neut
cybernaute

interpel·lació /in.teɾ.pe.ɫa.siˈo/ /in.teɾ.peɫ.ɫa.siˈo/ /in.tər.pə.ɫə.siˈo/ /in.tər.pəɫ.ɫə.siˈo/ /in.təɾ.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
interpellation

interpel·lar /in.ter.peɫˈɫa/ /in.teɾ.peɫˈɫar/ /in.tər.pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interpel interpel·la interpel·lada interpel·lades interpel·lam interpel·lant interpel·lar interpel·lara interpel·laran interpel·larem interpel·laren interpel·lares interpel·lareu interpel·laria interpel·larien interpel·laries interpel·larà interpel·laràs interpel·laré interpel·laríem interpel·laríeu interpel·lassen interpel·lasses interpel·lassin interpel·lassis interpel·lat interpel·lats interpel·lau interpel·lava interpel·laven interpel·laves interpel·le interpel·lem interpel·len interpel·les interpel·lessen interpel·lesses interpel·lessin interpel·lessis interpel·leu interpel·li interpel·lin interpel·lis interpel·lo interpel·là interpel·làrem interpel·làreu interpel·làs interpel·làssem interpel·làsseu interpel·làssim interpel·làssiu interpel·làvem interpel·làveu interpel·lés interpel·léssem interpel·lésseu interpel·léssim interpel·léssiu interpel·lí occ sept val v
interpeller

interpolació n fem
interpolation

interpolació bicúbica n fem
interpolation bicubique

interpolació bilineal n fem
interpolation bilinéaire

interpolació cúbica n fem
interpolation cubique

interpolació lineal n fem
interpolation linéaire

interpolació per proximitat n fem
interpolation du plus proche voisin

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interpol interpola interpolada interpolades interpolam interpolant interpolar interpolara interpolaran interpolarem interpolaren interpolares interpolareu interpolaria interpolarien interpolaries interpolarà interpolaràs interpolaré interpolaríem interpolaríeu interpolassen interpolasses interpolassin interpolassis interpolat interpolats interpolau interpolava interpolaven interpolaves interpole interpolem interpolen interpoles interpolessen interpolesses interpolessin interpolessis interpoleu interpoli interpolin interpolis interpolo interpolà interpolàrem interpolàreu interpolàs interpolàssem interpolàsseu interpolàssim interpolàssiu interpolàvem interpolàveu interpolés interpoléssem interpolésseu interpoléssim interpoléssiu interpolí occ sept val v
interpoler
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.
Afegir, inserir notes, addicions i text nou en escrits d'altres.
(matemàtiques) Efectuar la funció matemàtica de la interpolació.

interposar /in.ter.poˈza/ /in.teɾ.poˈza/ /in.teɾ.poˈzaɾ/ /in.tər.puˈza/ /in.təɾ.poˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interposa interposada interposades interposam interposant interposar interposara interposaran interposarem interposaren interposares interposareu interposaria interposarien interposaries interposarà interposaràs interposaré interposaríem interposaríeu interposassen interposasses interposassin interposassis interposat interposats interposau interposava interposaven interposaves interpose interposem interposen interposes interposessen interposesses interposessin interposessis interposeu interposi interposin interposis interposo interposà interposàrem interposàreu interposàs interposàssem interposàsseu interposàssim interposàssiu interposàvem interposàveu interposés interposéssem interposésseu interposéssim interposéssiu interposí interpòs occ sept val v
interposer
Posar unes coses entre altres.
Posar a algú com a mitjancer o intermediari.

interposició n fem
intervention sur le panier

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
interprétation

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interpret interpreta interpretada interpretades interpretam interpretant interpretar interpretara interpretaran interpretarem interpretaren interpretares interpretareu interpretaria interpretarien interpretaries interpretarà interpretaràs interpretaré interpretaríem interpretaríeu interpretassen interpretasses interpretassin interpretassis interpretat interpretats interpretau interpretava interpretaven interpretaves interprete interpretem interpreten interpretes interpretessen interpretesses interpretessin interpretessis interpreteu interpreti interpretin interpretis interpreto interpretà interpretàrem interpretàreu interpretàs interpretàssem interpretàsseu interpretàssim interpretàssiu interpretàvem interpretàveu interpretés interpretéssem interpretésseu interpretéssim interpretéssiu interpretí occ sept val v
interpréter
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.
Executar o representar una obra artística.

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ adj
interrogeant
interrogatiu

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ n masc
interrogation
Signe que s'usa en l'escriptura quan es pregunta: ?

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interrog interroga interrogada interrogades interrogam interrogant interrogar interrogara interrogaran interrogarem interrogaren interrogares interrogareu interrogaria interrogarien interrogaries interrogarà interrogaràs interrogaré interrogaríem interrogaríeu interrogassen interrogasses interrogassin interrogassis interrogat interrogats interrogau interrogava interrogaven interrogaves interrogo interrogue interroguem interroguen interrogues interroguessen interroguesses interroguessin interroguessis interrogueu interrogui interroguin interroguis interrogués interroguéssem interroguésseu interroguéssim interroguéssiu interroguí interrogà interrogàrem interrogàreu interrogàs interrogàssem interrogàsseu interrogàssim interrogàssiu interrogàvem interrogàveu occ sept val v
interroger
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ bal interromp interrompa interrompem interrompen interrompent interrompera interromperen interromperes interrompes interrompessen interrompesses interrompessin interrompessis interrompeu interrompi interrompia interrompien interrompies interrompin interrompis interrompo interrompran interrompre interromprem interrompreu interrompria interromprien interrompries interromprà interrompràs interrompré interrompríem interrompríeu interromps interrompuda interrompudes interromput interromputs interrompé interrompérem interrompéreu interrompés interrompéssem interrompésseu interrompéssim interrompéssiu interrompí interrompíem interrompíeu occ sept val v
interrompre

interrupció de joc n fem
arrêt de jeu

interrupció per substitució n fem
interruption pour remplacement

interrupció reglamentària n fem
interruption réglementaire

interseccionalitat /in.teɾ.sek.si.o.na.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.si.u.nə.ɫiˈtat/ /in.təɾ.sək.si.o.nə.ɫiˈtat/ n fem
intersectionnalité

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
intersection

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ adj
intersexuel

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
intersexualité

interval de joc n masc
intervalle de jeu

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
intervention

intervenció educativa n fem
intervention éducative

intervenció psicopedagògica n fem
intervention psycopédagoqique

intervenció socioeducativa n fem
intervention sociale et éducative

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ alg bal intervenc intervendran intervendrem intervendreu intervendria intervendrien intervendries intervendrà intervendràs intervendré intervendríem intervendríeu intervenen intervenguda intervengudes intervenguem intervengueren intervengueres intervenguessin intervenguessis intervengueu intervengui intervenguin intervenguis intervengut intervenguts intervengué intervenguérem intervenguéreu intervengués intervenguéssim intervenguéssiu intervenguí intervenia intervenien intervenies intervenim intervenint intervenir interveniu intervens interveníem interveníeu intervinc intervindran intervindrem intervindreu intervindria intervindrien intervindries intervindrà intervindràs intervindré intervindríem intervindríeu intervinga intervinguda intervingudes intervinguem intervinguen intervinguera intervingueren intervingueres intervingues intervinguessen intervinguesses intervinguessin intervinguessis intervingueu intervingui intervinguin intervinguis intervingut intervinguts intervingué intervinguérem intervinguéreu intervingués intervinguéssem intervinguésseu intervinguéssim intervinguéssiu intervinguí intervé intervén occ val v
intervenir
Assistir amb autoritat a algun negoci.
Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interventor /in.ter.βenˈto/ /in.teɾ.venˈtoɾ/ /in.teɾ.βenˈtoɾ/ /in.tər.bənˈto/ /in.təɾ.vənˈto/ n masc
intervenant

interventricular /in.ter.βen.tɾi.kuˈɫar/ /in.teɾ.ven.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.teɾ.βen.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.tər.bən.tɾi.kuˈɫar/ /in.təɾ.vən.tɾi.kuˈɫaɾ/ adj
interventriculaire

intervertir /in.ter.βerˈti/ /in.teɾ.veɾˈtiɾ/ /in.teɾ.βeɾˈti/ /in.tər.bərˈti/ /in.təɾ.vəɾˈti/ bal interverteix interverteixen interverteixes interverteixi interverteixin interverteixis interverteixo intervertesc intervertesqui intervertesquin intervertesquis intervertia intervertida intervertides intervertien interverties intervertiguem intervertigueu intervertim intervertint intervertir intervertira intervertiran intervertirem intervertiren intervertires intervertireu intervertiria intervertirien intervertiries intervertirà intervertiràs intervertiré intervertiríem intervertiríeu intervertisc intervertisca intervertisquen intervertisques intervertissen intervertisses intervertissin intervertissis intervertit intervertits intervertiu intervertix intervertixen intervertixes intervertixo intervertí intervertíem intervertíeu intervertírem intervertíreu intervertís intervertíssem intervertísseu intervertíssim intervertíssiu n-occ occ sept val v
intervertir

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
intérêt
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

interí /in.teˈɾi/ n masc
intérimaire

intestat /in.tesˈtat/ /in.təsˈtat/ adj
intestat

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
intestinal

intestí /in.tesˈti/ n masc
intestin

intimar /in.tiˈma/ /in.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intim intima intimada intimades intimam intimant intimar intimara intimaran intimarem intimaren intimares intimareu intimaria intimarien intimaries intimarà intimaràs intimaré intimaríem intimaríeu intimassen intimasses intimassin intimassis intimat intimats intimau intimava intimaven intimaves intime intimem intimen intimes intimessen intimesses intimessin intimessis intimeu intimi intimin intimis intimo intimà intimàrem intimàreu intimàs intimàssem intimàsseu intimàssim intimàssiu intimàvem intimàveu intimés intiméssem intimésseu intiméssim intiméssiu intimí occ sept val v
intimer
(transitiu) Declarar, notificar, fer saber alguna cosa.
sympathiser
(intransitiu) Esdevenir íntim.

intimidació /in.ti.mi.ða.siˈo/ /in.ti.mi.ðə.siˈo/ n fem
intimidation

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intimid intimida intimidada intimidades intimidam intimidant intimidar intimidara intimidaran intimidarem intimidaren intimidares intimidareu intimidaria intimidarien intimidaries intimidarà intimidaràs intimidaré intimidaríem intimidaríeu intimidassen intimidasses intimidassin intimidassis intimidat intimidats intimidau intimidava intimidaven intimidaves intimide intimidem intimiden intimides intimidessen intimidesses intimidessin intimidessis intimideu intimidi intimidin intimidis intimido intimidà intimidàrem intimidàreu intimidàs intimidàssem intimidàsseu intimidàssim intimidàssiu intimidàvem intimidàveu intimidés intimidéssem intimidésseu intimidéssim intimidéssiu intimidí occ sept val v
intimider

intitular /in.ti.tuˈɫa/ /in.ti.tuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intitul intitula intitulada intitulades intitulam intitulant intitular intitulara intitularan intitularem intitularen intitulares intitulareu intitularia intitularien intitularies intitularà intitularàs intitularé intitularíem intitularíeu intitulassen intitulasses intitulassin intitulassis intitulat intitulats intitulau intitulava intitulaven intitulaves intitule intitulem intitulen intitules intitulessen intitulesses intitulessin intitulessis intituleu intituli intitulin intitulis intitulo intitulà intitulàrem intitulàreu intitulàs intitulàssem intitulàsseu intitulàssim intitulàssiu intitulàvem intitulàveu intitulés intituléssem intitulésseu intituléssim intituléssiu intitulí occ sept val v
intituler

intolerable /in.to.ɫeˈɾa.bɫe/ /in.to.ɫeˈɾa.βɫe/ /in.to.ɫeˈɾab.bɫe/ /in.to.ɫəˈɾab.bɫə/ /in.tu.ɫəˈɾa.βɫə/ /in.tu.ɫəˈɾab.bɫə/ adj
tolérable

intoxicar /in.tok.siˈka/ /in.tok.siˈkaɾ/ /in.tuk.siˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intoxic intoxica intoxicada intoxicades intoxicam intoxicant intoxicar intoxicara intoxicaran intoxicarem intoxicaren intoxicares intoxicareu intoxicaria intoxicarien intoxicaries intoxicarà intoxicaràs intoxicaré intoxicaríem intoxicaríeu intoxicassen intoxicasses intoxicassin intoxicassis intoxicat intoxicats intoxicau intoxicava intoxicaven intoxicaves intoxico intoxicà intoxicàrem intoxicàreu intoxicàs intoxicàssem intoxicàsseu intoxicàssim intoxicàssiu intoxicàvem intoxicàveu intoxique intoxiquem intoxiquen intoxiques intoxiquessen intoxiquesses intoxiquessin intoxiquessis intoxiqueu intoxiqui intoxiquin intoxiquis intoxiqués intoxiquéssem intoxiquésseu intoxiquéssim intoxiquéssiu intoxiquí occ sept val v
intoxiquer

intracomunitari /in.tɾa.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ku.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
intracommunautaire

intracranial /in.tɾa.kɾa.niˈaɫ/ /in.tɾə.kɾə.niˈaɫ/ adj
intracrânien

intramuscular /ˌin.tɾa.mus.kuˈɫaɾ/ /ˌin.tɾə.mus.kuˈɫar/ adj
intramusculaire

intranet /in.tɾaˈnɛt/ /in.tɾəˈnɛt/ n fem
intranet

intranquil·litat /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /in.tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /in.tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
intranquillité

intranquil·litzar /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /in.tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /in.tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intranquil·litz intranquil·litza intranquil·litzada intranquil·litzades intranquil·litzam intranquil·litzant intranquil·litzar intranquil·litzara intranquil·litzaran intranquil·litzarem intranquil·litzaren intranquil·litzares intranquil·litzareu intranquil·litzaria intranquil·litzarien intranquil·litzaries intranquil·litzarà intranquil·litzaràs intranquil·litzaré intranquil·litzaríem intranquil·litzaríeu intranquil·litzassen intranquil·litzasses intranquil·litzassin intranquil·litzassis intranquil·litzat intranquil·litzats intranquil·litzau intranquil·litzava intranquil·litzaven intranquil·litzaves intranquil·litze intranquil·litzem intranquil·litzen intranquil·litzes intranquil·litzessen intranquil·litzesses intranquil·litzessin intranquil·litzessis intranquil·litzeu intranquil·litzi intranquil·litzin intranquil·litzis intranquil·litzo intranquil·litzà intranquil·litzàrem intranquil·litzàreu intranquil·litzàs intranquil·litzàssem intranquil·litzàsseu intranquil·litzàssim intranquil·litzàssiu intranquil·litzàvem intranquil·litzàveu intranquil·litzés intranquil·litzéssem intranquil·litzésseu intranquil·litzéssim intranquil·litzéssiu intranquil·litzí occ sept val v
inquiéter

intraraquidi /in.tɾa.raˈki.ði/ /in.tɾə.rəˈki.ði/ adj masc
intrarachidien

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
intraveineux

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
intrigue

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ adj
intrigant
Que intriga.

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ n neut
intrigant
Qui intriga.

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intrig intriga intrigada intrigades intrigam intrigant intrigar intrigara intrigaran intrigarem intrigaren intrigares intrigareu intrigaria intrigarien intrigaries intrigarà intrigaràs intrigaré intrigaríem intrigaríeu intrigassen intrigasses intrigassin intrigassis intrigat intrigats intrigau intrigava intrigaven intrigaves intrigo intrigue intriguem intriguen intrigues intriguessen intriguesses intriguessin intriguessis intrigueu intrigui intriguin intriguis intrigués intriguéssem intriguésseu intriguéssim intriguéssiu intriguí intrigà intrigàrem intrigàreu intrigàs intrigàssem intrigàsseu intrigàssim intrigàssiu intrigàvem intrigàveu occ sept val v
intriguer

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
introduction
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.
(rugbi) Acció del mig de melé de posar la pilota al passadís d'una melé ordenada.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ bal introdueix introdueixen introdueixes introdueixi introdueixin introdueixis introdueixo introduesc introduesqui introduesquin introduesquis introduint introduir introduiran introduirem introduireu introduiria introduirien introduiries introduirà introduiràs introduiré introduiríem introduiríeu introduí introduíem introduíeu introduírem introduíreu introduís introduíssem introduísseu introduíssim introduíssiu introduïa introduïda introduïdes introduïen introduïes introduïguem introduïgueu introduïm introduïra introduïren introduïres introduïsc introduïsca introduïsquen introduïsques introduïssen introduïsses introduïssin introduïssis introduït introduïts introduïu introduïx introduïxen introduïxes introduïxo n-occ occ sept val v
introduire
Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.
Donar principi a alguna cosa o posar-la en ús.
immiscer
(pronominal) Entrar en alguna dependència o negoci.

introspecció n fem
instrospection

introversió n fem
introversion

intubar /in.tuˈbaɾ/ /in.tuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intub intuba intubada intubades intubam intubant intubar intubara intubaran intubarem intubaren intubares intubareu intubaria intubarien intubaries intubarà intubaràs intubaré intubaríem intubaríeu intubassen intubasses intubassin intubassis intubat intubats intubau intubava intubaven intubaves intube intubem intuben intubes intubessen intubesses intubessin intubessis intubeu intubi intubin intubis intubo intubà intubàrem intubàreu intubàs intubàssem intubàsseu intubàssim intubàssiu intubàvem intubàveu intubés intubéssem intubésseu intubéssim intubéssiu intubí occ sept val v
intuber

intuir /in.tuˈi/ /in.tuˈiɾ/ bal intueix intueixen intueixes intueixi intueixin intueixis intueixo intuesc intuesqui intuesquin intuesquis intuint intuir intuiran intuirem intuireu intuiria intuirien intuiries intuirà intuiràs intuiré intuiríem intuiríeu intuí intuíem intuíeu intuírem intuíreu intuís intuíssem intuísseu intuíssim intuíssiu intuïa intuïda intuïdes intuïen intuïes intuïguem intuïgueu intuïm intuïra intuïren intuïres intuïsc intuïsca intuïsquen intuïsques intuïssen intuïsses intuïssin intuïssis intuït intuïts intuïu intuïx intuïxen intuïxes intuïxo n-occ occ sept val v
devenir

intuïció n fem
intuition

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n masc
interprèteur
Programa informàtic capaç d'interpretar el llenguatge font i executar les ordres.

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
interprète
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
interprète acteur
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
inondation

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inund inunda inundada inundades inundam inundant inundar inundara inundaran inundarem inundaren inundares inundareu inundaria inundarien inundaries inundarà inundaràs inundaré inundaríem inundaríeu inundassen inundasses inundassin inundassis inundat inundats inundau inundava inundaven inundaves inunde inundem inunden inundes inundessen inundesses inundessin inundessis inundeu inundi inundin inundis inundo inundà inundàrem inundàreu inundàs inundàssem inundàsseu inundàssim inundàssiu inundàvem inundàveu inundés inundéssem inundésseu inundéssim inundéssiu inundí occ sept val v
inonder

inusitat /i.nu.ziˈtat/ adj masc
????

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
inhabituel

inutilitzar /i.nu.ti.ɫiˈd͡za/ /i.nu.ti.ɫiˈza/ /i.nu.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inutilitz inutilitza inutilitzada inutilitzades inutilitzam inutilitzant inutilitzar inutilitzara inutilitzaran inutilitzarem inutilitzaren inutilitzares inutilitzareu inutilitzaria inutilitzarien inutilitzaries inutilitzarà inutilitzaràs inutilitzaré inutilitzaríem inutilitzaríeu inutilitzassen inutilitzasses inutilitzassin inutilitzassis inutilitzat inutilitzats inutilitzau inutilitzava inutilitzaven inutilitzaves inutilitze inutilitzem inutilitzen inutilitzes inutilitzessen inutilitzesses inutilitzessin inutilitzessis inutilitzeu inutilitzi inutilitzin inutilitzis inutilitzo inutilitzà inutilitzàrem inutilitzàreu inutilitzàs inutilitzàssem inutilitzàsseu inutilitzàssim inutilitzàssiu inutilitzàvem inutilitzàveu inutilitzés inutilitzéssem inutilitzésseu inutilitzéssim inutilitzéssiu inutilitzí occ sept val v
inutile

invaginar /im.ba.d͡ʒiˈna/ /im.ba.ʒiˈna/ /im.bə.ʒiˈna/ /iɱ.va.d͡ʒiˈnaɾ/ /iɱ.və.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) invagina invaginada invaginades invaginam invaginant invaginar invaginara invaginaran invaginarem invaginaren invaginares invaginareu invaginaria invaginarien invaginaries invaginarà invaginaràs invaginaré invaginaríem invaginaríeu invaginassen invaginasses invaginassin invaginassis invaginat invaginats invaginau invaginava invaginaven invaginaves invagine invaginem invaginen invagines invaginessen invaginesses invaginessin invaginessis invagineu invagini invaginin invaginis invagino invaginà invaginàrem invaginàreu invaginàs invaginàssem invaginàsseu invaginàssim invaginàssiu invaginàvem invaginàveu invaginés invaginéssem invaginésseu invaginéssim invaginéssiu invaginí invagín occ sept val v
invaginer

invalidar /im.ba.ɫiˈða/ /im.ba.ɫiˈðaɾ/ /im.bə.ɫiˈða/ /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /iɱ.və.ɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invalid invalida invalidada invalidades invalidam invalidant invalidar invalidara invalidaran invalidarem invalidaren invalidares invalidareu invalidaria invalidarien invalidaries invalidarà invalidaràs invalidaré invalidaríem invalidaríeu invalidassen invalidasses invalidassin invalidassis invalidat invalidats invalidau invalidava invalidaven invalidaves invalide invalidem invaliden invalides invalidessen invalidesses invalidessin invalidessis invalideu invalidi invalidin invalidis invalido invalidà invalidàrem invalidàreu invalidàs invalidàssem invalidàsseu invalidàssim invalidàssiu invalidàvem invalidàveu invalidés invalidéssem invalidésseu invalidéssim invalidéssiu invalidí occ sept val v
invalider

invasió n fem
empiétement invasion
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.
empiétement
(futbol americà) Falta consistent a situar-se en una posició massa avançada en la formació inicial abans de l'esnap.

invasió de camp n fem
invasion de terrain

invasió de l'àrea de porteria n fem
empiétement dans la surface de but

invectivar /im.bek.tiˈβa/ /im.bək.tiˈβa/ /iɱ.vek.tiˈvaɾ/ /iɱ.vək.tiˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) invectiu invectiv invectiva invectivada invectivades invectivam invectivant invectivar invectivara invectivaran invectivarem invectivaren invectivares invectivareu invectivaria invectivarien invectivaries invectivarà invectivaràs invectivaré invectivaríem invectivaríeu invectivassen invectivasses invectivassin invectivassis invectivat invectivats invectivau invectivava invectivaven invectivaves invective invectivem invectiven invectives invectivessen invectivesses invectivessin invectivessis invectiveu invectivi invectivin invectivis invectivo invectivà invectivàrem invectivàreu invectivàs invectivàssem invectivàsseu invectivàssim invectivàssiu invectivàvem invectivàveu invectivés invectivéssem invectivésseu invectivéssim invectivéssiu invectiví occ sept val v
invectiver

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
invention

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invent inventa inventada inventades inventam inventant inventar inventara inventaran inventarem inventaren inventares inventareu inventaria inventarien inventaries inventarà inventaràs inventaré inventaríem inventaríeu inventassen inventasses inventassin inventassis inventat inventats inventau inventava inventaven inventaves invente inventem inventen inventes inventessen inventesses inventessin inventessis inventeu inventi inventin inventis invento inventà inventàrem inventàreu inventàs inventàssem inventàsseu inventàssim inventàssiu inventàvem inventàveu inventés inventéssem inventésseu inventéssim inventéssiu inventí occ sept val v
inventer
Crear una cosa del no res.
Dir una mentida, fingir.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
inventaire

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inventaria inventariada inventariades inventariam inventariant inventariar inventariara inventariaran inventariarem inventariaren inventariares inventariareu inventariaria inventariarien inventariaries inventariarà inventariaràs inventariaré inventariaríem inventariaríeu inventariassen inventariasses inventariassin inventariassis inventariat inventariats inventariau inventariava inventariaven inventariaves inventarie inventariem inventarien inventaries inventariessen inventariesses inventariessin inventariessis inventarieu inventarii inventario inventarià inventariàrem inventariàreu inventariàs inventariàssem inventariàsseu inventariàssim inventariàssiu inventariàvem inventariàveu inventariés inventariéssem inventariésseu inventariéssim inventariéssiu inventarií inventariï inventariïn inventariïs occ sept val v
inventorier

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ adj masc
inventeur
Que inventa, que fa invencions.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
inventeur
Persona que fa invencions.

invers /imˈbers/ /imˈbɛrs/ /imˈbɛɾs/ /iɱˈvɛɾs/ /iɱˈvɛɾs/ adj masc
inverse

inversemblant /im.ber.semˈbɫan/ /im.beɾ.semˈbɫan/ /im.bər.səmˈbɫan/ /iɱ.veɾ.semˈbɫant/ /iɱ.vər.səmˈbɫan/ /iɱ.vəɾ.səmˈbɫant/ adj
invraisemblable

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
inversion
L'acció o l'efecte d'invertir.
investissement
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ bal inverteix inverteixen inverteixes inverteixi inverteixin inverteixis inverteixo invertesc invertesqui invertesquin invertesquis invertia invertida invertides invertien inverties invertiguem invertigueu invertim invertint invertir invertira invertiran invertirem invertiren invertires invertireu invertiria invertirien invertiries invertirà invertiràs invertiré invertiríem invertiríeu invertisc invertisca invertisquen invertisques invertissen invertisses invertissin invertissis invertit invertits invertiu invertix invertixen invertixes invertixo invertí invertíem invertíeu invertírem invertíreu invertís invertíssem invertísseu invertíssim invertíssiu n-occ occ sept val v
intervertir
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
investir
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investidura /im.bes.tiˈðu.ɾa/ /im.bəs.tiˈðu.ɾə/ /iɱ.ves.tiˈðu.ɾa/ /iɱ.vəs.tiˈðu.ɾə/ n fem
investissement

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
investigation
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ adj masc
chercheur

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) investig investiga investigada investigades investigam investigant investigar investigara investigaran investigarem investigaren investigares investigareu investigaria investigarien investigaries investigarà investigaràs investigaré investigaríem investigaríeu investigassen investigasses investigassin investigassis investigat investigats investigau investigava investigaven investigaves investigo investigue investiguem investiguen investigues investiguessen investiguesses investiguessin investiguessis investigueu investigui investiguin investiguis investigués investiguéssem investiguésseu investiguéssim investiguéssiu investiguí investigà investigàrem investigàreu investigàs investigàssem investigàsseu investigàssim investigàssiu investigàvem investigàveu occ sept val v
rechercher

investir /im.besˈti/ /im.bəsˈti/ /iɱ.vesˈtiɾ/ /iɱ.vəsˈti/ alg bal invest investeix investeixen investeixes investeixi investeixin investeixis investeixo investen investesc investesqui investesquin investesquis investi investia investida investides investien investies investiguem investigueu investim investin investint investir investira investiran investirem investiren investires investireu investiria investirien investiries investirà investiràs investiré investiríem investiríeu investis investisc investisca investisquen investisques investissen investisses investissin investissis investit investits investiu investix investixen investixes investixo invests investí investíem investíeu investírem investíreu investís investíssem investísseu investíssim investíssiu invist invista invisten invistes invisti invistin invistis n-occ occ sept val v
investir

inveterar-se /im.be.teˈɾaɾ.se/ /im.bə.təˈɾar.sə/ /iɱ.ve.teˈɾaɾ.se/ /iɱ.və.tə.ɾəɾˈsə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) inveter invetera inveterada inveterades inveteram inveterant inveterar inveterara inveteraran inveterarem inveteraren inveterares inveterareu inveteraria inveterarien inveteraries inveterarà inveteraràs inveteraré inveteraríem inveteraríeu inveterassen inveterasses inveterassin inveterassis inveterat inveterats inveterau inveterava inveteraven inveteraves invetere inveterem inveteren inveteres inveteressen inveteresses inveteressin inveteressis invetereu inveteri inveterin inveteris invetero inveterà inveteràrem inveteràreu inveteràs inveteràssem inveteràsseu inveteràssim inveteràssiu inveteràvem inveteràveu inveterés inveteréssem inveterésseu inveteréssim inveteréssiu inveterí occ sept val v
invétérer

inviable /im.biˈa.βɫe/ /im.biˈa.βɫə/ /im.biˈab.bɫe/ /im.biˈab.bɫə/ /iɱ.viˈa.bɫe/ /iɱ.viˈab.bɫə/ adj
inviable

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
invisible

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
invitation

invitar /im.biˈta/ /im.biˈtaɾ/ /iɱ.viˈta/ /iɱ.viˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) invit invita invitada invitades invitam invitant invitar invitara invitaran invitarem invitaren invitares invitareu invitaria invitarien invitaries invitarà invitaràs invitaré invitaríem invitaríeu invitassen invitasses invitassin invitassis invitat invitats invitau invitava invitaven invitaves invite invitem inviten invites invitessen invitesses invitessin invitessis inviteu inviti invitin invitis invito invità invitàrem invitàreu invitàs invitàssem invitàsseu invitàssim invitàssiu invitàvem invitàveu invités invitéssem invitésseu invitéssim invitéssiu invití occ sept val v
inviter

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invoc invoca invocada invocades invocam invocant invocar invocara invocaran invocarem invocaren invocares invocareu invocaria invocarien invocaries invocarà invocaràs invocaré invocaríem invocaríeu invocassen invocasses invocassin invocassis invocat invocats invocau invocava invocaven invocaves invoco invocà invocàrem invocàreu invocàs invocàssem invocàsseu invocàssim invocàssiu invocàvem invocàveu invoque invoquem invoquen invoques invoquessen invoquesses invoquessin invoquessis invoqueu invoqui invoquin invoquis invoqués invoquéssem invoquésseu invoquéssim invoquéssiu invoquí occ sept val v
invoquer

involucrar /im.bo.ɫuˈkɾa/ /im.bu.ɫuˈkɾa/ /iɱ.vo.ɫuˈkɾa/ /iɱ.vo.ɫuˈkɾaɾ/ /iɱ.vu.ɫuˈkɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) involucr involucra involucrada involucrades involucram involucrant involucrar involucrara involucraran involucrarem involucraren involucrares involucrareu involucraria involucrarien involucraries involucrarà involucraràs involucraré involucraríem involucraríeu involucrassen involucrasses involucrassin involucrassis involucrat involucrats involucrau involucrava involucraven involucraves involucre involucrem involucren involucres involucressen involucresses involucressin involucressis involucreu involucri involucrin involucris involucro involucrà involucràrem involucràreu involucràs involucràssem involucràsseu involucràssim involucràssiu involucràvem involucràveu involucrés involucréssem involucrésseu involucréssim involucréssiu involucrí occ sept val v
mêler
Implicar algú en un assumpte indesitjat.

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
invulnérable

inxa /ˈiɲ.t͡ʃa/ /ˈiɲ.ʃə/ n fem
anche
Llengüeta flexible de certs instruments aeròfons situada sobre el tudell que produeix un so per vibració.

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
inertie

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
inutile
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

inútil /iˈnu.tiɫ/ n neut
inutile
qui no és útil

iod /ˈjɔt/ n fem
yod

iodar /joˈða/ /joˈðaɾ/ /juˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) iod ioda iodada iodades iodam iodant iodar iodara iodaran iodarem iodaren iodares iodareu iodaria iodarien iodaries iodarà iodaràs iodaré iodaríem iodaríeu iodassen iodasses iodassin iodassis iodat iodats iodau iodava iodaven iodaves iode iodem ioden iodes iodessen iodesses iodessin iodessis iodeu iodi iodin iodis iodo iodà iodàrem iodàreu iodàs iodàssem iodàsseu iodàssim iodàssiu iodàvem iodàveu iodés iodéssem iodésseu iodéssim iodéssiu iodí occ sept val v
ioder

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
iode

ioditzar /jo.ðiˈd͡za/ /jo.ðiˈza/ /jo.ðiˈzaɾ/ /ju.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ioditz ioditza ioditzada ioditzades ioditzam ioditzant ioditzar ioditzara ioditzaran ioditzarem ioditzaren ioditzares ioditzareu ioditzaria ioditzarien ioditzaries ioditzarà ioditzaràs ioditzaré ioditzaríem ioditzaríeu ioditzassen ioditzasses ioditzassin ioditzassis ioditzat ioditzats ioditzau ioditzava ioditzaven ioditzaves ioditze ioditzem ioditzen ioditzes ioditzessen ioditzesses ioditzessin ioditzessis ioditzeu ioditzi ioditzin ioditzis ioditzo ioditzà ioditzàrem ioditzàreu ioditzàs ioditzàssem ioditzàsseu ioditzàssim ioditzàssiu ioditzàvem ioditzàveu ioditzés ioditzéssem ioditzésseu ioditzéssim ioditzéssiu ioditzí occ sept val v
yodiser

iodurar /jo.ðuˈɾa/ /jo.ðuˈɾaɾ/ /ju.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) iodur iodura iodurada iodurades ioduram iodurant iodurar iodurara ioduraran iodurarem ioduraren iodurares iodurareu ioduraria iodurarien ioduraries iodurarà ioduraràs ioduraré ioduraríem ioduraríeu iodurassen iodurasses iodurassin iodurassis iodurat iodurats iodurau iodurava ioduraven ioduraves iodure iodurem ioduren iodures ioduressen ioduresses ioduressin ioduressis iodureu ioduri iodurin ioduris ioduro iodurà ioduràrem ioduràreu ioduràs ioduràssem ioduràsseu ioduràssim ioduràssiu ioduràvem ioduràveu iodurés ioduréssem iodurésseu ioduréssim ioduréssiu iodurí occ sept val v
iodurer

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
yaourt yoghourt yogourt

ionitzar /i.o.niˈd͡za/ /i.o.niˈza/ /i.o.niˈzaɾ/ /i.u.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ionitz ionitza ionitzada ionitzades ionitzam ionitzant ionitzar ionitzara ionitzaran ionitzarem ionitzaren ionitzares ionitzareu ionitzaria ionitzarien ionitzaries ionitzarà ionitzaràs ionitzaré ionitzaríem ionitzaríeu ionitzassen ionitzasses ionitzassin ionitzassis ionitzat ionitzats ionitzau ionitzava ionitzaven ionitzaves ionitze ionitzem ionitzen ionitzes ionitzessen ionitzesses ionitzessin ionitzessis ionitzeu ionitzi ionitzin ionitzis ionitzo ionitzà ionitzàrem ionitzàreu ionitzàs ionitzàssem ionitzàsseu ionitzàssim ionitzàssiu ionitzàvem ionitzàveu ionitzés ionitzéssem ionitzésseu ionitzéssim ionitzéssiu ionitzí occ sept val v
ioniser

iperita /i.peˈɾi.ta/ /i.pəˈɾi.tə/ n fem
ypérite

ira /ˈi.ɾa/ n fem
colère

iridi n masc
iridium

iris /ˈi.ɾis/ n masc
iris
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irisar /i.ɾiˈza/ /i.ɾiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) irisa irisada irisades irisam irisant irisar irisara irisaran irisarem irisaren irisares irisareu irisaria irisarien irisaries irisarà irisaràs irisaré irisaríem irisaríeu irisassen irisasses irisassin irisassis irisat irisats irisau irisava irisaven irisaves irise irisem irisen irises irisessen irisesses irisessin irisessis iriseu irisi irisin irisis iriso irisà irisàrem irisàreu irisàs irisàssem irisàsseu irisàssim irisàssiu irisàvem irisàveu irisés iriséssem irisésseu iriséssim iriséssiu irisí irís occ sept val v
iriser

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
ironie

ironitzar /i.ɾo.niˈd͡za/ /i.ɾo.niˈza/ /i.ɾo.niˈzaɾ/ /i.ɾu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ironitz ironitza ironitzada ironitzades ironitzam ironitzant ironitzar ironitzara ironitzaran ironitzarem ironitzaren ironitzares ironitzareu ironitzaria ironitzarien ironitzaries ironitzarà ironitzaràs ironitzaré ironitzaríem ironitzaríeu ironitzassen ironitzasses ironitzassin ironitzassis ironitzat ironitzats ironitzau ironitzava ironitzaven ironitzaves ironitze ironitzem ironitzen ironitzes ironitzessen ironitzesses ironitzessin ironitzessis ironitzeu ironitzi ironitzin ironitzis ironitzo ironitzà ironitzàrem ironitzàreu ironitzàs ironitzàssem ironitzàsseu ironitzàssim ironitzàssiu ironitzàvem ironitzàveu ironitzés ironitzéssem ironitzésseu ironitzéssim ironitzéssiu ironitzí occ sept val v
ironiser

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
irrationnel
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
irrationnel

irradiar /i.ra.ðiˈa/ /i.ra.ðiˈaɾ/ /i.rə.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irradia irradiada irradiades irradiam irradiant irradiar irradiara irradiaran irradiarem irradiaren irradiares irradiareu irradiaria irradiarien irradiaries irradiarà irradiaràs irradiaré irradiaríem irradiaríeu irradiassen irradiasses irradiassin irradiassis irradiat irradiats irradiau irradiava irradiaven irradiaves irradie irradiem irradien irradies irradiessen irradiesses irradiessin irradiessis irradieu irradii irradio irradià irradiàrem irradiàreu irradiàs irradiàssem irradiàsseu irradiàssim irradiàssiu irradiàvem irradiàveu irradiés irradiéssem irradiésseu irradiéssim irradiéssiu irradií irradiï irradiïn irradiïs occ sept val v
irradier

irreal /i.reˈaɫ/ adj
irréel

irreemplaçable /i.re.em.pɫaˈsa.bɫe/ /i.re.em.pɫaˈsa.βɫe/ /i.re.em.pɫaˈsab.bɫe/ /i.rə.əm.pɫəˈsa.βɫə/ /i.rə.əm.pɫəˈsab.bɫə/ adj
irremplaçable

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
irrégulier

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
irréversible

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrig irriga irrigada irrigades irrigam irrigant irrigar irrigara irrigaran irrigarem irrigaren irrigares irrigareu irrigaria irrigarien irrigaries irrigarà irrigaràs irrigaré irrigaríem irrigaríeu irrigassen irrigasses irrigassin irrigassis irrigat irrigats irrigau irrigava irrigaven irrigaves irrigo irrigue irriguem irriguen irrigues irriguessen irriguesses irriguessin irriguessis irrigueu irrigui irriguin irriguis irrigués irriguéssem irriguésseu irriguéssim irriguéssiu irriguí irrigà irrigàrem irrigàreu irrigàs irrigàssem irrigàsseu irrigàssim irrigàssiu irrigàvem irrigàveu occ sept val v
irriguer

irritabilitat /i.ri.ta.bi.ɫiˈtat/ n fem
irritabilité

irritar /i.riˈta/ /i.riˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) irrit irrita irritada irritades irritam irritant irritar irritara irritaran irritarem irritaren irritares irritareu irritaria irritarien irritaries irritarà irritaràs irritaré irritaríem irritaríeu irritassen irritasses irritassin irritassis irritat irritats irritau irritava irritaven irritaves irrite irritem irriten irrites irritessen irritesses irritessin irritessis irriteu irriti irritin irritis irrito irrità irritàrem irritàreu irritàs irritàssem irritàsseu irritàssim irritàssiu irritàvem irritàveu irrités irritéssem irritésseu irritéssim irritéssiu irrití occ sept val v
irriter
Excitar vivament l'ira.
annuller
Anul·lar, invalidar.

irrompre /iˈrom.pɾe/ /iˈrom.pɾə/ bal irromp irrompa irrompem irrompen irrompent irrompera irromperen irromperes irrompes irrompessen irrompesses irrompessin irrompessis irrompeu irrompi irrompia irrompien irrompies irrompin irrompis irrompo irrompran irrompre irromprem irrompreu irrompria irromprien irrompries irromprà irrompràs irrompré irrompríem irrompríeu irromps irrompuda irrompudes irromput irromputs irrompé irrompérem irrompéreu irrompés irrompéssem irrompésseu irrompéssim irrompéssiu irrompí irrompíem irrompíeu occ sept val v
irruption

irrupció /i.rup.siˈo/ n fem
irruption

irèixer-se /iˈrɛ.ʃər.sə/ /iˈɾej.ʃeɾ.se/ bal ireix ireixem ireixen ireixent ireixeran ireixerem ireixeren ireixeres ireixereu ireixeria ireixerien ireixeries ireixerà ireixeràs ireixeré ireixeríem ireixeríeu ireixes ireixessin ireixessis ireixeu ireixi ireixia ireixien ireixies ireixin ireixis ireixo ireixé ireixérem ireixéreu ireixés ireixéssim ireixéssiu ireixí ireixíem ireixíeu iresc iresca irescuda irescudes irescut irescuts iresquem iresquen iresquera iresqueren iresqueres iresques iresquessen iresquesses iresquessin iresquessis iresqueu iresqui iresquin iresquis iresqué iresquérem iresquéreu iresqués iresquéssem iresquésseu iresquéssim iresquéssiu iresquí irèixer occ sept val v
fâcher

irònic adj masc
ironique

isard /iˈzart/ n masc
chamois

islam /izˈɫam/ n masc
Islam islam

islamitzar /iz.ɫa.miˈd͡za/ /iz.ɫa.miˈza/ /iz.ɫa.miˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) islamitz islamitza islamitzada islamitzades islamitzam islamitzant islamitzar islamitzara islamitzaran islamitzarem islamitzaren islamitzares islamitzareu islamitzaria islamitzarien islamitzaries islamitzarà islamitzaràs islamitzaré islamitzaríem islamitzaríeu islamitzassen islamitzasses islamitzassin islamitzassis islamitzat islamitzats islamitzau islamitzava islamitzaven islamitzaves islamitze islamitzem islamitzen islamitzes islamitzessen islamitzesses islamitzessin islamitzessis islamitzeu islamitzi islamitzin islamitzis islamitzo islamitzà islamitzàrem islamitzàreu islamitzàs islamitzàssem islamitzàsseu islamitzàssim islamitzàssiu islamitzàvem islamitzàveu islamitzés islamitzéssem islamitzésseu islamitzéssim islamitzéssiu islamitzí occ sept val v
islamiser

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
islamophobie

isograma /i.zoˈɣɾa.ma/ /i.zoˈɣɾa.mə/ /i.zuˈɣɾa.mə/ n masc
isogramme

isomeritzar /i.zo.me.ɾiˈd͡za/ /i.zo.me.ɾiˈza/ /i.zo.me.ɾiˈzaɾ/ /i.zo.mə.ɾiˈd͡za/ /i.zu.mə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) isomeritz isomeritza isomeritzada isomeritzades isomeritzam isomeritzant isomeritzar isomeritzara isomeritzaran isomeritzarem isomeritzaren isomeritzares isomeritzareu isomeritzaria isomeritzarien isomeritzaries isomeritzarà isomeritzaràs isomeritzaré isomeritzaríem isomeritzaríeu isomeritzassen isomeritzasses isomeritzassin isomeritzassis isomeritzat isomeritzats isomeritzau isomeritzava isomeritzaven isomeritzaves isomeritze isomeritzem isomeritzen isomeritzes isomeritzessen isomeritzesses isomeritzessin isomeritzessis isomeritzeu isomeritzi isomeritzin isomeritzis isomeritzo isomeritzà isomeritzàrem isomeritzàreu isomeritzàs isomeritzàssem isomeritzàsseu isomeritzàssim isomeritzàssiu isomeritzàvem isomeritzàveu isomeritzés isomeritzéssem isomeritzésseu isomeritzéssim isomeritzéssiu isomeritzí occ sept val v
isomériser

isomorfisme /i.zo.moɾˈfiz.me/ /i.zo.moɾˈfiz.mə/ /i.zu.murˈfiz.mə/ n masc
isomorphisme

isospín /i.zosˈpin/ /i.zusˈpin/ n masc
isospin

isotèrmic /i.zoˈtɛɾ.mik/ /i.zuˈtɛr.mik/ adj masc
isotherme

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
ischémie

isquèmic adj masc
ischémique

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
israélo-palestinien

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
isthme

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
isocèle

isòtop n masc
isotope

italianitzar /i.ta.ɫi.a.niˈd͡za/ /i.ta.ɫi.a.niˈzaɾ/ /i.tə.ɫi.ə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) italianitz italianitza italianitzada italianitzades italianitzam italianitzant italianitzar italianitzara italianitzaran italianitzarem italianitzaren italianitzares italianitzareu italianitzaria italianitzarien italianitzaries italianitzarà italianitzaràs italianitzaré italianitzaríem italianitzaríeu italianitzassen italianitzasses italianitzassin italianitzassis italianitzat italianitzats italianitzau italianitzava italianitzaven italianitzaves italianitze italianitzem italianitzen italianitzes italianitzessen italianitzesses italianitzessin italianitzessis italianitzeu italianitzi italianitzin italianitzis italianitzo italianitzà italianitzàrem italianitzàreu italianitzàs italianitzàssem italianitzàsseu italianitzàssim italianitzàssiu italianitzàvem italianitzàveu italianitzés italianitzéssem italianitzésseu italianitzéssim italianitzéssiu italianitzí occ sept val v
italianiser

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
italien
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
italien
Habitant d'Itàlia.
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterar /i.teˈɾa/ /i.teˈɾaɾ/ /i.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) iter itera iterada iterades iteram iterant iterar iterara iteraran iterarem iteraren iterares iterareu iteraria iterarien iteraries iterarà iteraràs iteraré iteraríem iteraríeu iterassen iterasses iterassin iterassis iterat iterats iterau iterava iteraven iteraves itere iterem iteren iteres iteressen iteresses iteressin iteressis itereu iteri iterin iteris itero iterà iteràrem iteràreu iteràs iteràssem iteràsseu iteràssim iteràssiu iteràvem iteràveu iterés iteréssem iterésseu iteréssim iteréssiu iterí occ sept val v
itérer

iterbi n masc
ytterbium

itinerari de natura n masc
itinéraire de nature

itinerari educatiu n masc
parcours éducatif

itri n masc
yttrium

iuan /juˈan/ n masc
yuan

iàmbic /ˈjam.bik/ adj masc
iambique

ió /iˈo/ n masc
ion

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ Interjection
certes
(sovint irònicament) Expressió de comprensió o assentiment d’allò que es diu.

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
déjà
Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
gisement

jacobita /d͡ʒa.koˈbi.ta/ /ʒə.koˈbi.tə/ /ʒə.kuˈbi.tə/ /ʒə.kuˈβi.tə/ n neut
jacobite

jactació /d͡ʒak.ta.siˈo/ /ʒək.tə.siˈo/ n fem
jactation

jactar-se /d͡ʒakˈtaɾ.se/ /ʒək.tərˈsə/ /ʒəkˈtar.sə/ /ʒəkˈtaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jact jacta jactada jactades jactam jactant jactar jactara jactaran jactarem jactaren jactares jactareu jactaria jactarien jactaries jactarà jactaràs jactaré jactaríem jactaríeu jactassen jactasses jactassin jactassis jactat jactats jactau jactava jactaven jactaves jacte jactem jacten jactes jactessen jactesses jactessin jactessis jacteu jacti jactin jactis jacto jactà jactàrem jactàreu jactàs jactàssem jactàsseu jactàssim jactàssiu jactàvem jactàveu jactés jactéssem jactésseu jactéssim jactéssiu jactí occ sept val v
vanter

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
jade

jalapa /d͡ʒaˈɫa.pa/ /ʒəˈɫa.pə/ n fem
jalapine

jangada /d͡ʒaŋˈɡa.ða/ n fem
jangada

janot /d͡ʒaˈnɔt/ /ʒəˈnɔt/ n masc
plouc

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
japonais
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Japonais japonais
Habitant del Japó.
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
veste blouson

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
jardinier
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
jardin
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jas /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ Interjection
tiens

jaspiar /d͡ʒas.piˈa/ /d͡ʒas.piˈaɾ/ /ʒəs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jaspia jaspiada jaspiades jaspiam jaspiant jaspiar jaspiara jaspiaran jaspiarem jaspiaren jaspiares jaspiareu jaspiaria jaspiarien jaspiaries jaspiarà jaspiaràs jaspiaré jaspiaríem jaspiaríeu jaspiassen jaspiasses jaspiassin jaspiassis jaspiat jaspiats jaspiau jaspiava jaspiaven jaspiaves jaspie jaspiem jaspien jaspies jaspiessen jaspiesses jaspiessin jaspiessis jaspieu jaspii jaspio jaspià jaspiàrem jaspiàreu jaspiàs jaspiàssem jaspiàsseu jaspiàssim jaspiàssiu jaspiàvem jaspiàveu jaspiés jaspiéssem jaspiésseu jaspiéssim jaspiéssiu jaspií jaspiï jaspiïn jaspiïs occ sept val v
jasper

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
jazz

jaç /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
couchette

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
jéjunum

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
hiérarchie

jerarquia d'aprenentatge n fem
hiérarchie d'apprentissage

jerarquitzar /d͡ʒe.ɾar.kiˈd͡za/ /d͡ʒe.ɾaɾ.kiˈza/ /d͡ʒe.ɾaɾ.kiˈzaɾ/ /ʒə.ɾər.kiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jerarquitz jerarquitza jerarquitzada jerarquitzades jerarquitzam jerarquitzant jerarquitzar jerarquitzara jerarquitzaran jerarquitzarem jerarquitzaren jerarquitzares jerarquitzareu jerarquitzaria jerarquitzarien jerarquitzaries jerarquitzarà jerarquitzaràs jerarquitzaré jerarquitzaríem jerarquitzaríeu jerarquitzassen jerarquitzasses jerarquitzassin jerarquitzassis jerarquitzat jerarquitzats jerarquitzau jerarquitzava jerarquitzaven jerarquitzaves jerarquitze jerarquitzem jerarquitzen jerarquitzes jerarquitzessen jerarquitzesses jerarquitzessin jerarquitzessis jerarquitzeu jerarquitzi jerarquitzin jerarquitzis jerarquitzo jerarquitzà jerarquitzàrem jerarquitzàreu jerarquitzàs jerarquitzàssem jerarquitzàsseu jerarquitzàssim jerarquitzàssiu jerarquitzàvem jerarquitzàveu jerarquitzés jerarquitzéssem jerarquitzésseu jerarquitzéssim jerarquitzéssiu jerarquitzí occ sept val v
hiérarchiser

jeremiada /d͡ʒe.ɾe.miˈa.ða/ /ʒə.ɾə.miˈa.ðə/ n fem
jérémiade

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ n masc
pull-over

jesuat /d͡ʒe.zuˈat/ /ʒə.zuˈat/ n masc
Jésuate

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
jésuite

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ bal jaguda jagudes jagueren jagueres jaguessen jaguesses jaguessin jaguessis jagut jaguts jagué jaguérem jaguéreu jagués jaguéssem jaguésseu jaguéssim jaguéssiu jaguí jaiem jaient jaieu jauran jaurem jaureu jauria jaurien jauries jaurà jauràs jauré jauríem jauríeu jec jega jeguem jeguen jegues jegueu jegui jeguin jeguis jeia jeien jeies jeim jeis jeu jeuen jeure jeus jèiem jèieu v
allonger
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.
coucher
(oriental) Anar-se'n a dormir.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
yiddish
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ Interjection
à moi
(pilota) Expressió amb què un jugador indica a un company d'equip que li deixi lliure la pista de joc per tornar ell la pilota.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
moi je
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
je moi
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
jeu
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.
jeu manche
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.

joc a la mà n masc
jeu à la main

joc agrupat n masc
jeu groupé

joc al peu n masc
jeu au pied

joc alt n masc
jeu aérien

joc col·lectiu n masc
jeu d'ensemble

joc d'acció /ʒok /ʒuk n masc
jeu d'action

joc d'acció i aventures n masc
jeu d'aventure et d'action

joc d'atac n masc
jeu d'attaque

joc d'aventures n masc
jeu d'aventure

joc d'estratègia /d͡ʒok /ʒok /ʒuk n masc
jeu de stratégie

joc d'habilitat mental n masc
jeu d'esprit

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
jeu d'ordinateur

joc davanter n masc
jeu de devant

joc de consola n masc
jeu sur console

joc de contraatac n masc
jeu de contre-attaque

joc de curses n masc
simulateur de course

joc de desempat n masc
troisième set

joc de dreta n masc
jeu de coup droit

joc de fons n masc
jeu de fond

joc de gran públic n masc
jeu grand public

joc de guerra n masc
jeu de guerre

joc de llançament n masc
jeu de lancement

joc de lluita n masc
jeu de baston

joc de marca n masc
jeu promotionnel

joc de mig camp n masc
jeu au milieu du terrain

joc de mòbil n masc
jeu sur mobile

joc de navegador n masc
jeu par navigateur

joc de peus n masc
jeu de jambes

joc de plataformes n masc
jeu de plateforme

joc de quadres n masc
jeu de cadres

joc de revés n masc
jeu de revers

joc de rol n masc
jeu de rôle
Tècnica de dinàmica de grup amb finalitat lúdica, educativa o terapèutica que consisteix en la dramatització de situacions imaginàries però representatives de la realitat.
(videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

joc de simulació n masc
jeu de mise en situation
Joc en què els participants es poden confrontar a determinats aspectes de la vida real mitjançant la posada en escena de diverses situacions.
jeu de simulation
(videojocs) Videojoc que recrea artificialment escenes o personatges del món real.

joc de simulació de vol n masc
jeu de simulation aérienne

joc de simulació social n masc
jeu de gestion

joc de supervivència n masc
jeu d'horreur

joc de trets n masc
jeu de tir

joc de trets en primera persona n masc
jeu de tir à la première personne

joc de trets en tercera persona n masc
jeu de tir à la troisième personne

joc de xarxa n masc
jeu au filet

joc decisiu n masc
jeu décisif manche finale
(tennis, pàdel) Sistema de desempat d'un set empatat a sis jocs consistent en la disputa d'un joc addicional amb una puntuació preestablerta de set punts per al guanyador o la parella guanyadora, que va augmentant en cas d'haver-hi arribat amb una diferència d'un únic punt fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries aconsegueix una diferència de dos punts.

joc defensiu n masc
jeu défensif

joc desplegat n masc
jeu déployé

joc educatiu n masc
jeu éducatif

joc en blanc n masc
jeu blanc

joc en temps real n masc
jeu en simultané

joc en xarxa n masc
jeu en réseau

joc en xarxa massiu n masc
jeu à monde persistant

joc esportiu n masc
jeu de sport

joc estàtic n masc
jeu statique

joc exterior n masc
jeu à l'extérieur de la raquette

joc individual n masc
jeu individuel
(esports de pilota) Joc d'un equip en què predominen les accions dels jugadors executades sense la col·laboració dels companys d'equip.
jeu solo
(videojocs) Videojoc en què el jugador s'enfronta directament al motor de joc, sense la intervenció d'altres jugadors.

joc interior n masc
jeu à l'intérieur de la raquette

joc lliure n masc
jeu libre

joc multijugador n masc
jeu multijoueur

joc multiplataforma n masc
jeu multiplateforme

joc musical n masc
jeu musical

joc net n masc
jeu blanc
(pilota valenciana) Joc completat sense que el perdedor hagi aconseguit cap punt.
jeu correct
(pilota basca) Joc d'un jugador o un equip en què es torna la pilota després d'haver-la retingut estrictament durant el temps necessari dintre la cesta.

joc obert n masc
jeu ouvert

joc passiu n masc
jeu passif
(handbol) Falta d'un equip consistent a mantenir la possessió de la pilota sense fer cap intent d'atacar.
antijeu
(hoquei sobre patins) Falta de tots dos equips consistent a mantenir la possessió de la pilota sense fer cap intent d'atacar.

joc per bandes n masc
jeu de bandes

joc per cops n masc
partie par coups

joc per forats n masc
match play

joc per forats a la millor bola n masc
match play à la meilleure balle

joc per forats a tres boles n masc
match play à trois balles

joc per punts n masc
partie par points

joc piratejat n masc
jeu piraté

joc ras n masc
jeu à ras de terre
(futbol) Joc d'un equip en què predominen les passades arran de terra.
jeu à ras du filet
(tennis de taula) Joc d'un jugador o una parella en què predominen els cops que fan passar la pilota arran de la vora superior de la xarxa.

joc saguer n masc
jeu du fond

joc salvat n masc
match sauvegardé

jocund /d͡ʒoˈkun/ /d͡ʒoˈkunt/ /ʒoˈkunt/ /ʒuˈkun/ adj masc
jovial
D'alegria plàcida, gai, jovial.

joell /d͡ʒoˈeʎ/ /ʒoˈeʎ/ /ʒuˈeʎ/ n masc
joel
Peix de cos fusiforme, de color gris amb una banda platejada i amb els ulls grossos (Atherina boyeri).

joglar /d͡ʒoˈɣɫa/ /d͡ʒoˈɣɫaɾ/ /ʒoɡˈɡɫa/ /ʒuɡˈɡɫa/ /ʒuˈɣɫa/ n masc
ménestrel
(històric) Cantant i recitador medieval d’obres literàries.
jongleur
(històric) Membre d’una colla d’entreteniment amb música, balls i jocs.

joglaressa /d͡ʒo.ɣɫaˈɾe.sa/ /d͡ʒoɡ.ɡɫaˈɾe.sa/ /ʒoɡ.ɡɫəˈɾə.sə/ /ʒu.ɣɫəˈɾɛ.sə/ /ʒuɡ.ɡɫəˈɾɛ.sə/ n fem
jongleresse

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
jouet

joguinejar /d͡ʒo.ɣi.neˈd͡ʒa/ /d͡ʒo.ɣi.neˈd͡ʒaɾ/ /d͡ʒo.ɣi.neˈʒa/ /ʒo.ɣi.nəˈd͡ʒa/ /ʒu.ɣi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) joguinege joguinegem joguinegen joguineges joguinegessen joguinegesses joguinegessin joguinegessis joguinegeu joguinegi joguinegin joguinegis joguinegés joguinegéssem joguinegésseu joguinegéssim joguinegéssiu joguinegí joguineig joguineja joguinejada joguinejades joguinejam joguinejant joguinejar joguinejara joguinejaran joguinejarem joguinejaren joguinejares joguinejareu joguinejaria joguinejarien joguinejaries joguinejarà joguinejaràs joguinejaré joguinejaríem joguinejaríeu joguinejassen joguinejasses joguinejassin joguinejassis joguinejat joguinejats joguinejau joguinejava joguinejaven joguinejaves joguinejo joguinejà joguinejàrem joguinejàreu joguinejàs joguinejàssem joguinejàsseu joguinejàssim joguinejàssiu joguinejàvem joguinejàveu occ sept val v
batifoler

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
joie
Sensació d'una forta alegria.
bijou joyau
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
bijoutier joaillier
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.
boîte à bijoux
Capsa especial per a desar joies.

joliu /d͡ʒoˈɫiw/ /ʒoˈɫiw/ /ʒuˈɫiw/ joliua adj masc
joli

jonc /ˈd͡ʒoŋ/ /ˈd͡ʒoŋk/ /ˈʒoŋ/ /ˈʒoŋk/ n masc
jonc
Gènere de plantes de la família de les juncàcies (Juncus sp).

jonqui /ˈd͡ʒɔŋ.ki/ /ˈʒɔŋ.ki/ n neut
junky

jonquilla /d͡ʒoŋˈki.ʎa/ /ʒoŋˈki.ʎə/ /ʒuŋˈki.ʎə/ n fem
renoncule des Pyrénées

jonça /ˈd͡ʒon.sa/ /ˈʒon.sə/ n fem
aphyllanthe de Montpellier

joquei /d͡ʒoˈkej/ /ʒoˈkɛj/ /ʒuˈkɛj/ n neut
jockey

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
jour

jornada /d͡ʒoɾˈna.ða/ /ʒoɾˈna.ðə/ /ʒurˈna.ðə/ n fem
journée

jornada de doble partit n fem
programme double

jornada escolar n fem
jounée scolaire

jornal /d͡ʒoɾˈnaɫ/ /ʒurˈnaɫ/ n masc
salaire

jornaler /d͡ʒor.naˈɫe/ /d͡ʒoɾ.naˈɫeɾ/ /ʒoɾ.nəˈɫe/ /ʒur.nəˈɫe/ n masc
journalier

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
ji

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
joug
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
corvée
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
jeune
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
jeune
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

jovent /d͡ʒoˈvent/ /d͡ʒoˈβen/ /d͡ʒoˈβent/ /ʒoˈvent/ /ʒuˈvent/ /ʒuˈβen/ n masc
jeunes

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
jeunesse adolescence

jovençà /d͡ʒo.venˈsa/ /d͡ʒo.βenˈsa/ /ʒo.vənˈsa/ /ʒu.vənˈsa/ /ʒu.βənˈsa/ n masc
jeune marié

jubilació n fem
retraite

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jubil jubila jubilada jubilades jubilam jubilant jubilar jubilara jubilaran jubilarem jubilaren jubilares jubilareu jubilaria jubilarien jubilaries jubilarà jubilaràs jubilaré jubilaríem jubilaríeu jubilassen jubilasses jubilassin jubilassis jubilat jubilats jubilau jubilava jubilaven jubilaves jubile jubilem jubilen jubiles jubilessen jubilesses jubilessin jubilessis jubileu jubili jubilin jubilis jubilo jubilà jubilàrem jubilàreu jubilàs jubilàssem jubilàsseu jubilàssim jubilàssiu jubilàvem jubilàveu jubilés jubiléssem jubilésseu jubiléssim jubiléssiu jubilí occ sept val v
jubiler

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
judaïsme

judaïtzar /d͡ʒu.ða.iˈd͡za/ /d͡ʒu.ða.iˈza/ /d͡ʒu.ða.iˈzaɾ/ /ʒu.ðə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) judaïtz judaïtza judaïtzada judaïtzades judaïtzam judaïtzant judaïtzar judaïtzara judaïtzaran judaïtzarem judaïtzaren judaïtzares judaïtzareu judaïtzaria judaïtzarien judaïtzaries judaïtzarà judaïtzaràs judaïtzaré judaïtzaríem judaïtzaríeu judaïtzassen judaïtzasses judaïtzassin judaïtzassis judaïtzat judaïtzats judaïtzau judaïtzava judaïtzaven judaïtzaves judaïtze judaïtzem judaïtzen judaïtzes judaïtzessen judaïtzesses judaïtzessin judaïtzessis judaïtzeu judaïtzi judaïtzin judaïtzis judaïtzo judaïtzà judaïtzàrem judaïtzàreu judaïtzàs judaïtzàssem judaïtzàsseu judaïtzàssim judaïtzàssiu judaïtzàvem judaïtzàveu judaïtzés judaïtzéssem judaïtzésseu judaïtzéssim judaïtzéssiu judaïtzí occ sept val v
judaïser

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
judas

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
jugement
Acte de jutjar.

judici de valor n masc
jugement de valeur

judici impossible n masc
jugement impossible

judicialitzar /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈd͡za/ /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈza/ /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈzaɾ/ /ʒu.ði.si.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) judicialitz judicialitza judicialitzada judicialitzades judicialitzam judicialitzant judicialitzar judicialitzara judicialitzaran judicialitzarem judicialitzaren judicialitzares judicialitzareu judicialitzaria judicialitzarien judicialitzaries judicialitzarà judicialitzaràs judicialitzaré judicialitzaríem judicialitzaríeu judicialitzassen judicialitzasses judicialitzassin judicialitzassis judicialitzat judicialitzats judicialitzau judicialitzava judicialitzaven judicialitzaves judicialitze judicialitzem judicialitzen judicialitzes judicialitzessen judicialitzesses judicialitzessin judicialitzessis judicialitzeu judicialitzi judicialitzin judicialitzis judicialitzo judicialitzà judicialitzàrem judicialitzàreu judicialitzàs judicialitzàssem judicialitzàsseu judicialitzàssim judicialitzàssiu judicialitzàvem judicialitzàveu judicialitzés judicialitzéssem judicialitzésseu judicialitzéssim judicialitzéssiu judicialitzí occ sept val v
judiciariser

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ jueva adj masc
juif
Pertanyent o relatiu a l'antiga Israel o als seus descendents o a la seva religió.

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
juif
Seguidor de la religió del judaisme.

jugabilitat n fem
jouabilité

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
coup
Acció d’un jugador en un joc.
jeu
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.
mène
(petanca, botxes) Cadascuna de les fases d'una partida compreses entre el llançament del bolig i el llançament de l'última bola, corresponents al llançament de totes les boles de tots els jugadors.

jugada addicional n fem
prolongation

jugada d'elecció n fem
choix défensif

jugada d'engany n fem
fake

jugada forçada n fem
jeu forcé

jugada individual n fem
action individuelle

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
joueur

jugador central n masc
joueur centre

jugador complet n masc
joueur complet

jugador d'atac n masc
joueur offensif

jugador d'esquaix n masc
joueur de squash

jugador d'handbol n masc
handballeur

jugador d'handicap 0 n masc
maître-golfeur

jugador d'hoquei sobre gel n masc
joueur de hockey sur glace

jugador d'hoquei sobre herba n masc
hockeyeur

jugador d'hoquei sobre patins n masc
joueur de hockey sur patins

jugador de basquetbol n masc
basketteur

jugador de beisbol n masc
baseballeur

jugador de billar n masc
joueur de billard

jugador de bitlles n masc
quilleur

jugador de bàdminton n masc
joueur de badminton

jugador de camp n masc
joueur de champ
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors d'una alineació, a excepció del porter.
(beisbol) Cadascun dels jugadors que ocupen una posició defensiva, a excepció del llançador i el receptor.

jugador de cesta punta n masc
puntiste

jugador de corfbol n masc
joueur de korfball

jugador de dobles n masc
joueur de doubles

jugador de fons n masc
joueur de fond de court

jugador de frontennis n masc
frontenniste

jugador de futbol n masc
footballeur

jugador de futbol americà n masc
footballeur américain

jugador de golf n masc
golfeur

jugador de mà n masc
joueur de main-nue

jugador de mà individual n masc
joueur de main-nue en tête-à-tête

jugador de pala n masc
joueur à pala

jugador de paleta n masc
joueur de paleta

jugador de petanca n masc
joueur de pétanque

jugador de pilota n masc
pelotari

jugador de pàdel n masc
joueur de padel

jugador de remunta n masc
joueur de remonté

jugador de rugbi n masc
joueur de rugby

jugador de tennis n masc
joueur de tennis

jugador de tennis de taula n masc
joueur de tennis de table

jugador de trinquet n masc
joueur de trinquet

jugador de volea n masc
volleyeur

jugador de voleibol n masc
joueur de volley-ball

jugador de xare n masc
joueur de sharé

jugador de xarxa n masc
joueur au filet

jugador defensiu n masc
joueur défensif

jugador dret n masc
joueur droit

jugador esquerre n masc
joueur gauche

jugador expert n masc
joueur passionné

jugador més valuós n masc
joueur le plus utile

jugador ocasional n masc
joueur occasionnel

jugador tècnic n masc
joueur de touche

juganer /d͡ʒu.ɣaˈne/ /d͡ʒu.ɣaˈneɾ/ adj masc
joueur

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
jouer
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.
Fer broma, provocar.
(esports de pilota) Disputar una prova o un encontre d'un esport de pilota, dos o més esportistes o equips, per determinar-ne el guanyador.
(esports de pilota) Mantenir la pilota, la bola o el disc de manera reglamentària dintre el camp de joc fent passades, llançaments, recepcions, etc.
(habitualment jugar a) Practicar, un esportista o un equip, un determinat esport de pilota.
(habitualment jugar de) Intervenir en un encontre d'una manera determinada o ocupant una determinada posició.
gager
Apostar sobre alguna cosa en concret.

jugar al fora de joc v
jouer le hors-jeu

jugar curt v
jouer court

jugar llarg v
jouer long

jugueu Interjection
jouez

jujutsu /d͡ʒuˈd͡ʒut.su/ /d͡ʒuˈʒut.su/ /ʒuˈʒut.su/ n masc
jiu-jitsu

juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ n masc
vinaigre
Joc de saltar a corda.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
juillet
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
persil

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
jungle

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
ensemble
Situat proper a un altre.
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
ensemble

junta de dilatació /ˌd͡ʒun.ta.ðe.ði.ɫa.ta.siˈo/ /ˌʒun.tə.ðə.ði.ɫə.tə.siˈo/ n fem
joint de dilatation

junts /ˈd͡ʒuns/ /ˈʒuns/ Interjection
entrez

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
juin
Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ bal junyeix junyeixen junyeixes junyeixi junyeixin junyeixis junyeixo junyesc junyesqui junyesquin junyesquis junyia junyida junyides junyien junyies junyiguem junyigueu junyim junyint junyir junyira junyiran junyirem junyiren junyires junyireu junyiria junyirien junyiries junyirà junyiràs junyiré junyiríem junyiríeu junyisc junyisca junyisquen junyisques junyissen junyisses junyissin junyissis junyit junyits junyiu junyix junyixen junyixes junyixo junyí junyíem junyíeu junyírem junyíreu junyís junyíssem junyísseu junyíssim junyíssiu n-occ occ sept val v
atteler
(transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
serment

juramentar /d͡ʒu.ɾa.menˈta/ /d͡ʒu.ɾa.menˈtaɾ/ /ʒu.ɾə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) jurament juramenta juramentada juramentades juramentam juramentant juramentar juramentara juramentaran juramentarem juramentaren juramentares juramentareu juramentaria juramentarien juramentaries juramentarà juramentaràs juramentaré juramentaríem juramentaríeu juramentassen juramentasses juramentassin juramentassis juramentat juramentats juramentau juramentava juramentaven juramentaves juramente juramentem juramenten juramentes juramentessen juramentesses juramentessin juramentessis juramenteu juramenti juramentin juramentis juramento juramentà juramentàrem juramentàreu juramentàs juramentàssem juramentàsseu juramentàssim juramentàssiu juramentàvem juramentàveu juramentés juramentéssem juramentésseu juramentéssim juramentéssiu juramentí occ sept val v
assermenter

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jur jura jurada jurades juram jurant jurar jurara juraran jurarem juraren jurares jurareu juraria jurarien juraries jurarà juraràs juraré juraríem juraríeu jurassen jurasses jurassin jurassis jurat jurats jurau jurava juraven juraves jure jurem juren jures juressen juresses juressin juressis jureu juri jurin juris juro jurà juràrem juràreu juràs juràssem juràsseu juràssim juràssiu juràvem juràveu jurés juréssem jurésseu juréssim juréssiu jurí occ sept val v
jurer

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
jurat

jurisdiccional /d͡ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.dik.si.uˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.uˈnaɫ/ adj
jurisdictionnel

jurisdicció /d͡ʒu.ɾiz.ðik.siˈo/ /ʒu.ɾiz.dik.siˈo/ n fem
juridiction

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
juste
Conforme segons justícia i raó.
Ajustat a una altra cosa, igual en pes, mida o mesura.

just /ˈd͡ʒust/ adv
juste

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
joute

justament /ˌd͡ʒus.taˈmen/ /ˌd͡ʒus.taˈment/ /ˌʒus.təˈmen/ /ˌʒus.təˈment/ adv
justement

justar /d͡ʒusˈta/ /d͡ʒusˈtaɾ/ /ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) just justa justada justades justam justant justar justara justaran justarem justaren justares justareu justaria justarien justaries justarà justaràs justaré justaríem justaríeu justassen justasses justassin justassis justat justats justau justava justaven justaves juste justem justen justes justessen justesses justessin justessis justeu justi justin justis justo justà justàrem justàreu justàs justàssem justàsseu justàssim justàssiu justàvem justàveu justés justéssem justésseu justéssim justéssiu justí occ sept val v
jouter

justejar /d͡ʒus.teˈd͡ʒa/ /d͡ʒus.teˈd͡ʒaɾ/ /d͡ʒus.teˈʒa/ /ʒus.təˈd͡ʒa/ /ʒus.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) justege justegem justegen justeges justegessen justegesses justegessin justegessis justegeu justegi justegin justegis justegés justegéssem justegésseu justegéssim justegéssiu justegí justeig justeja justejada justejades justejam justejant justejar justejara justejaran justejarem justejaren justejares justejareu justejaria justejarien justejaries justejarà justejaràs justejaré justejaríem justejaríeu justejassen justejasses justejassin justejassis justejat justejats justejau justejava justejaven justejaves justejo justejà justejàrem justejàreu justejàs justejàssem justejàsseu justejàssim justejàssiu justejàvem justejàveu occ sept val v
être juste

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) justific justifica justificada justificades justificam justificant justificar justificara justificaran justificarem justificaren justificares justificareu justificaria justificarien justificaries justificarà justificaràs justificaré justificaríem justificaríeu justificassen justificasses justificassin justificassis justificat justificats justificau justificava justificaven justificaves justifico justificà justificàrem justificàreu justificàs justificàssem justificàsseu justificàssim justificàssiu justificàvem justificàveu justifique justifiquem justifiquen justifiques justifiquessen justifiquesses justifiquessin justifiquessis justifiqueu justifiqui justifiquin justifiquis justifiqués justifiquéssem justifiquésseu justifiquéssim justifiquéssiu justifiquí occ sept val v
justifier
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
justice

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
juge

jutge de cadira n masc
arbitre de chaise

jutge de centre n masc
juge de centre

jutge de falta n masc
juge de ligne
(pilota basca) Àrbitre situat a la contracanxa, prop de la línia de falta.
(bowling) Àrbitre encarregat de controlar que no es traspassi la línia de falta en l'execució d'un llançament, en cas d'inexistència o avaria del detector de faltes.

jutge de falta de peu n masc
juge de faute de pied

jutge de gol n masc
juge de but

jutge de la zona d'assaig n masc
juge d'en-but

jutge de línia central n masc
juge de ligne médiane

jutge de línia de fons n masc
juge de ligne de fond

jutge de passa n masc
juge de pasa

jutge de servei n masc
juge de service

jutge de televisió n masc
juge-vidéo

jutge de toc n masc
juge de touche

jutge de xarxa n masc
juge de filet

jutge àrbitre adjunt n masc
juge-arbitre adjoint

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jutge jutgem jutgen jutges jutgessen jutgesses jutgessin jutgessis jutgeu jutgi jutgin jutgis jutgés jutgéssem jutgésseu jutgéssim jutgéssiu jutgí jutj jutja jutjada jutjades jutjam jutjant jutjar jutjara jutjaran jutjarem jutjaren jutjares jutjareu jutjaria jutjarien jutjaries jutjarà jutjaràs jutjaré jutjaríem jutjaríeu jutjassen jutjasses jutjassin jutjassis jutjat jutjats jutjau jutjava jutjaven jutjaves jutjo jutjà jutjàrem jutjàreu jutjàs jutjàssem jutjàsseu jutjàssim jutjàssiu jutjàvem jutjàveu occ sept val v
juger

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
séance

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) juxtaposa juxtaposada juxtaposades juxtaposam juxtaposant juxtaposar juxtaposara juxtaposaran juxtaposarem juxtaposaren juxtaposares juxtaposareu juxtaposaria juxtaposarien juxtaposaries juxtaposarà juxtaposaràs juxtaposaré juxtaposaríem juxtaposaríeu juxtaposassen juxtaposasses juxtaposassin juxtaposassis juxtaposat juxtaposats juxtaposau juxtaposava juxtaposaven juxtaposaves juxtapose juxtaposem juxtaposen juxtaposes juxtaposessen juxtaposesses juxtaposessin juxtaposessis juxtaposeu juxtaposi juxtaposin juxtaposis juxtaposo juxtaposà juxtaposàrem juxtaposàreu juxtaposàs juxtaposàssem juxtaposàsseu juxtaposàssim juxtaposàssiu juxtaposàvem juxtaposàveu juxtaposés juxtaposéssem juxtaposésseu juxtaposéssim juxtaposéssiu juxtaposí juxtapòs occ sept val v
juxtaposer

juxtaposició /d͡ʒuks.ta.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.pu.zi.siˈo/ n fem
juxtaposition

juí /d͡ʒuˈi/ /ʒuˈi/ n masc
jugement

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ adj masc
ionique
Relatiu a, o de Jònia o els jonis.

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ n masc
ionique
Dialecte del grec antic originari de l’antiga Jònia.

jóc /ˈʒok/ n masc
juchoir

kabure n masc
kaburé

kaf /ˈkaf/ n fem
kaf

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkaïen
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kana /ˈka.na/ /ˈka.nə/ n masc
kana

kanji /ˈkaɲ.d͡ʒi/ /ˈkaɲ.ʒi/ n masc
kanji

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
karaté

karbovanets n masc
karbovanets

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
karma

kayagum /ka.jaˈɣum/ /kə.jəˈɣum/ n masc
kayagum

kaó n masc
kaon

kebab /keˈbap/ /kəˈβap/ n masc
kébab

kenyà /keˈɲa/ /kə.niˈa/ /kəˈɲa/ adj masc
kenyan
Originari, pertanyent o relatiu a Kenya.

khan /ˈkan/ n masc
khan

khanat /kaˈnat/ /kəˈnat/ n masc
khanat

khanjira n masc
kanjira

kharja /ˈhar.ʒə/ /ˈhaɾ.d͡ʒa/ n fem
khardja

khimar /χiˈmar/ n masc
khimar

kina /ˈki.na/ /ˈki.nə/ n masc
kina

kirsch /ˈkirʃ/ n masc
kirsch

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
kiwi

koiné /kojˈne/ n fem
koinè

korenització /ko.ɾe.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɾe.ni.za.siˈo/ /ko.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ /ku.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
korenisation

koto n masc
koto

kuna /ˈku.na/ /ˈku.nə/ n fem
kuna

kurd adj masc
kurde
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
kurde
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

kurus /ˈku.ɾus/ n masc
kurus

kyrieleison /ki.ɾi.e.ɫejˈzon/ /ki.ɾi.eˈɫej.zon/ /ki.ɾi.ə.ɫəjˈzon/ /ki.ɾi.əˈɫej.zon/ n masc
kyrielle

kàiser /ˈkaj.zeɾ/ /ˈkaj.zər/ n masc
kaiser

l'Havana /laˈva.na/ /laˈβa.na/ /ləˈva.nə/ /ləˈβa.nə/ pn
La Havane

la /ɫa/ article
la
Article determinat femení singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya. També és el femení de la forma dialectal i la forma arcaica lo.

la /ɫa/ pronoun
la
Acusatiu del singular del pronom personal "ella".

la venjança és un plat que se serveix fred idiom
la vengeance est un plat qui se mange froid

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
dédale labyrinthe
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Per extensió i en general, bolic o desordre.
labyrinthe
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
Per extensió, camí o circuit intricat.
En mecànica, certa juntura complexa per a fluids entre un element mòbil i un altre de fix o dos de mòbils.
labyrinthe chicane labyrinthe aquatique de Morris
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.
chicane
Composició poètica on els versos poden llegir-se en diferents ordres mantenint la coherència i la cadència.

labialització /ɫa.bi.a.ɫi.za.siˈo/ /ɫa.βi.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫə.βi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
labialisation

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labialitz labialitza labialitzada labialitzades labialitzam labialitzant labialitzar labialitzara labialitzaran labialitzarem labialitzaren labialitzares labialitzareu labialitzaria labialitzarien labialitzaries labialitzarà labialitzaràs labialitzaré labialitzaríem labialitzaríeu labialitzassen labialitzasses labialitzassin labialitzassis labialitzat labialitzats labialitzau labialitzava labialitzaven labialitzaves labialitze labialitzem labialitzen labialitzes labialitzessen labialitzesses labialitzessin labialitzessis labialitzeu labialitzi labialitzin labialitzis labialitzo labialitzà labialitzàrem labialitzàreu labialitzàs labialitzàssem labialitzàsseu labialitzàssim labialitzàssiu labialitzàvem labialitzàveu labialitzés labialitzéssem labialitzésseu labialitzéssim labialitzéssiu labialitzí occ sept val v
labialiser

labialitzat /ɫa.bi.a.ɫiˈzat/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡zat/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡zat/ adj masc
arrondi

labiodental /ˌɫa.bi.o.ðenˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.o.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.u.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.βi.u.ðənˈtaɫ/ adj
labiodental
(fonètica) Articulat amb el llavi inferior i les incisives superiors.

labiovelaritzar /ɫa.bi.o.ve.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /ɫa.βi.o.βe.ɫa.ɾiˈd͡za/ /ɫa.βi.o.βe.ɫa.ɾiˈza/ /ɫə.bi.o.və.ɫə.ɾiˈd͡za/ /ɫə.bi.u.və.ɫə.ɾiˈd͡za/ /ɫə.βi.u.βə.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labiovelaritz labiovelaritza labiovelaritzada labiovelaritzades labiovelaritzam labiovelaritzant labiovelaritzar labiovelaritzara labiovelaritzaran labiovelaritzarem labiovelaritzaren labiovelaritzares labiovelaritzareu labiovelaritzaria labiovelaritzarien labiovelaritzaries labiovelaritzarà labiovelaritzaràs labiovelaritzaré labiovelaritzaríem labiovelaritzaríeu labiovelaritzassen labiovelaritzasses labiovelaritzassin labiovelaritzassis labiovelaritzat labiovelaritzats labiovelaritzau labiovelaritzava labiovelaritzaven labiovelaritzaves labiovelaritze labiovelaritzem labiovelaritzen labiovelaritzes labiovelaritzessen labiovelaritzesses labiovelaritzessin labiovelaritzessis labiovelaritzeu labiovelaritzi labiovelaritzin labiovelaritzis labiovelaritzo labiovelaritzà labiovelaritzàrem labiovelaritzàreu labiovelaritzàs labiovelaritzàssem labiovelaritzàsseu labiovelaritzàssim labiovelaritzàssiu labiovelaritzàvem labiovelaritzàveu labiovelaritzés labiovelaritzéssem labiovelaritzésseu labiovelaritzéssim labiovelaritzéssiu labiovelaritzí occ sept val v
labiovélariser

labor /ɫaˈboɾ/ /ɫəˈbo/ /ɫəˈboɾ/ /ɫəˈβor/ n fem
travail
Treball continuat.
ouvrage
Obra domèstica de teixits, costura, brodat.

laboral /ɫa.βoˈɾaɫ/ /ɫə.βuˈɾaɫ/ adj
travail
Pertanyent o relacionat amb el treball.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labor labora laborada laborades laboram laborant laborar laborara laboraran laborarem laboraren laborares laborareu laboraria laborarien laboraries laborarà laboraràs laboraré laboraríem laboraríeu laborassen laborasses laborassin laborassis laborat laborats laborau laborava laboraven laboraves labore laborem laboren labores laboressen laboresses laboressin laboressis laboreu labori laborin laboris laboro laborà laboràrem laboràreu laboràs laboràssem laboràsseu laboràssim laboràssiu laboràvem laboràveu laborés laboréssem laborésseu laboréssim laboréssiu laborí occ sept val v
travailler

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratoire

laboratori d'idiomes n masc
laboratoire de langues

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lac laca lacada lacades lacam lacant lacar lacara lacaran lacarem lacaren lacares lacareu lacaria lacarien lacaries lacarà lacaràs lacaré lacaríem lacaríeu lacassen lacasses lacassin lacassis lacat lacats lacau lacava lacaven lacaves laco lacà lacàrem lacàreu lacàs lacàssem lacàsseu lacàssim lacàssiu lacàvem lacàveu laque laquem laquen laques laquessen laquesses laquessin laquessis laqueu laqui laquin laquis laqués laquéssem laquésseu laquéssim laquéssiu laquí occ sept val v
laquer

laceració /ɫa.se.ɾa.siˈo/ /ɫə.sə.ɾə.siˈo/ n fem
lacération

lacrar /ɫaˈkɾa/ /ɫaˈkɾaɾ/ /ɫəˈkɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lacr lacra lacrada lacrades lacram lacrant lacrar lacrara lacraran lacrarem lacraren lacrares lacrareu lacraria lacrarien lacraries lacrarà lacraràs lacraré lacraríem lacraríeu lacrassen lacrasses lacrassin lacrassis lacrat lacrats lacrau lacrava lacraven lacraves lacre lacrem lacren lacres lacressen lacresses lacressin lacressis lacreu lacri lacrin lacris lacro lacrà lacràrem lacràreu lacràs lacràssem lacràsseu lacràssim lacràssiu lacràvem lacràveu lacrés lacréssem lacrésseu lacréssim lacréssiu lacrí occ sept val v
sceller

lacrosse n masc
crosse

lact- /ˈɫakt/ prefix
lact-

lactància /ɫakˈtan.si.a/ /ɫəkˈtan.si.ə/ n fem
lactation

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
laconique

laic /ˈɫajk/ adj masc
laïque

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
lama

lambdacisme /ɫam.daˈsiz.me/ /ɫəm.dəˈsiz.mə/ n masc
labdacisme

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
lamentation

lamentació /ɫa.men.ta.siˈo/ /ɫə.mən.tə.siˈo/ n fem
gémissement

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lament lamenta lamentada lamentades lamentam lamentant lamentar lamentara lamentaran lamentarem lamentaren lamentares lamentareu lamentaria lamentarien lamentaries lamentarà lamentaràs lamentaré lamentaríem lamentaríeu lamentassen lamentasses lamentassin lamentassis lamentat lamentats lamentau lamentava lamentaven lamentaves lamente lamentem lamenten lamentes lamentessen lamentesses lamentessin lamentessis lamenteu lamenti lamentin lamentis lamento lamentà lamentàrem lamentàreu lamentàs lamentàssem lamentàsseu lamentàssim lamentàssiu lamentàvem lamentàveu lamentés lamentéssem lamentésseu lamentéssim lamentéssiu lamentí occ sept val v
lamenter

laminar /ɫa.miˈna/ /ɫa.miˈnaɾ/ /ɫə.miˈna/ /ɫə.miˈnar/ adj
laminaire
Format de làmines.

laminar /ɫa.miˈna/ /ɫa.miˈnaɾ/ /ɫə.miˈna/ /ɫə.miˈnar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lamina laminada laminades laminam laminant laminar laminara laminaran laminarem laminaren laminares laminareu laminaria laminarien laminaries laminarà laminaràs laminaré laminaríem laminaríeu laminassen laminasses laminassin laminassis laminat laminats laminau laminava laminaven laminaves lamine laminem laminen lamines laminessen laminesses laminessin laminessis lamineu lamini laminin laminis lamino laminà laminàrem laminàreu laminàs laminàssem laminàsseu laminàssim laminàssiu laminàvem laminàveu laminés laminéssem laminésseu laminéssim laminéssiu laminí lamín occ sept val v
laminer
Reduir a làmines.

lampista /ɫamˈpis.ta/ n neut
lampiste

lanceolat /ɫan.se.oˈɫat/ /ɫən.sə.uˈɫat/ adj masc
lancéolé
Amb aspecte de ferro de llança.

landa /ˈɫan.da/ /ˈɫan.də/ n fem
lande

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lanthane

lapidar /ɫa.piˈða/ /ɫa.piˈðaɾ/ /ɫə.piˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lapid lapida lapidada lapidades lapidam lapidant lapidar lapidara lapidaran lapidarem lapidaren lapidares lapidareu lapidaria lapidarien lapidaries lapidarà lapidaràs lapidaré lapidaríem lapidaríeu lapidassen lapidasses lapidassin lapidassis lapidat lapidats lapidau lapidava lapidaven lapidaves lapide lapidem lapiden lapides lapidessen lapidesses lapidessin lapidessis lapideu lapidi lapidin lapidis lapido lapidà lapidàrem lapidàreu lapidàs lapidàssem lapidàsseu lapidàssim lapidàssiu lapidàvem lapidàveu lapidés lapidéssem lapidésseu lapidéssim lapidéssiu lapidí occ sept val v
lapider

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lapis-lazuli

lapsus /ˈɫap.sus/ n masc
lapsus

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
larynx

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ n fem
laryngite

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
larve

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
lasagne

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
lascif

lassar /ɫaˈsa/ /ɫaˈsaɾ/ /ɫəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) las lassa lassada lassades lassam lassant lassar lassara lassaran lassarem lassaren lassares lassareu lassaria lassarien lassaries lassarà lassaràs lassaré lassaríem lassaríeu lassassen lassasses lassassin lassassis lassat lassats lassau lassava lassaven lassaves lasse lassem lassen lasses lassessen lassesses lassessin lassessis lasseu lassi lassin lassis lasso lassà lassàrem lassàreu lassàs lassàssem lassàsseu lassàssim lassàssiu lassàvem lassàveu lassés lasséssem lassésseu lasséssim lasséssiu lassí occ sept val v
lasser

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
latéral

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
arrière demi aile
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

lateralitat /ɫa.te.ɾa.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
latéralité

lateralitzar /ɫa.te.ɾa.ɫiˈd͡za/ /ɫa.te.ɾa.ɫiˈza/ /ɫa.te.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /ɫə.tə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lateralitz lateralitza lateralitzada lateralitzades lateralitzam lateralitzant lateralitzar lateralitzara lateralitzaran lateralitzarem lateralitzaren lateralitzares lateralitzareu lateralitzaria lateralitzarien lateralitzaries lateralitzarà lateralitzaràs lateralitzaré lateralitzaríem lateralitzaríeu lateralitzassen lateralitzasses lateralitzassin lateralitzassis lateralitzat lateralitzats lateralitzau lateralitzava lateralitzaven lateralitzaves lateralitze lateralitzem lateralitzen lateralitzes lateralitzessen lateralitzesses lateralitzessin lateralitzessis lateralitzeu lateralitzi lateralitzin lateralitzis lateralitzo lateralitzà lateralitzàrem lateralitzàreu lateralitzàs lateralitzàssem lateralitzàsseu lateralitzàssim lateralitzàssiu lateralitzàvem lateralitzàveu lateralitzés lateralitzéssem lateralitzésseu lateralitzéssim lateralitzéssiu lateralitzí occ sept val v
latéraliser

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
latitude

latosòl /ɫa.toˈsɔɫ/ /ɫə.toˈsɔɫ/ /ɫə.tuˈsɔɫ/ n masc
latosol

latrina /laˈtɾi.na/ /ləˈtɾi.nə/ n fem
latrines

lats /ˈɫats/ n masc
lats

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lave

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
lavabo toilettes
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
toilettes
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
lavande

lawrenci n masc
lawrencium

laxar /ɫakˈsa/ /ɫakˈsaɾ/ /ɫəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lax laxa laxada laxades laxam laxant laxar laxara laxaran laxarem laxaren laxares laxareu laxaria laxarien laxaries laxarà laxaràs laxaré laxaríem laxaríeu laxassen laxasses laxassin laxassis laxat laxats laxau laxava laxaven laxaves laxe laxem laxen laxes laxessen laxesses laxessin laxessis laxeu laxi laxin laxis laxo laxà laxàrem laxàreu laxàs laxàssem laxàsseu laxàssim laxàssiu laxàvem laxàveu laxés laxéssem laxésseu laxéssim laxéssiu laxí occ sept val v
relâcher

lay-up n masc
lay up

laïcitat /ɫa.i.siˈtat/ /ɫə.i.siˈtat/ n fem
laïcité

laïcitzar /ɫa.i.siˈd͡za/ /ɫa.i.siˈza/ /ɫa.i.siˈzaɾ/ /ɫə.i.siˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) laïcitz laïcitza laïcitzada laïcitzades laïcitzam laïcitzant laïcitzar laïcitzara laïcitzaran laïcitzarem laïcitzaren laïcitzares laïcitzareu laïcitzaria laïcitzarien laïcitzaries laïcitzarà laïcitzaràs laïcitzaré laïcitzaríem laïcitzaríeu laïcitzassen laïcitzasses laïcitzassin laïcitzassis laïcitzat laïcitzats laïcitzau laïcitzava laïcitzaven laïcitzaves laïcitze laïcitzem laïcitzen laïcitzes laïcitzessen laïcitzesses laïcitzessin laïcitzessis laïcitzeu laïcitzi laïcitzin laïcitzis laïcitzo laïcitzà laïcitzàrem laïcitzàreu laïcitzàs laïcitzàssem laïcitzàsseu laïcitzàssim laïcitzàssiu laïcitzàvem laïcitzàveu laïcitzés laïcitzéssem laïcitzésseu laïcitzéssim laïcitzéssiu laïcitzí occ sept val v
laïciser

lecte /ˈɫɛk.te/ /ˈɫɛk.tə/ n masc
lecte

lectiu /ɫekˈtiw/ /ɫəkˈtiw/ adj masc
de classe

lectoescriptura /ˌɫek.to.es.kɾipˈtu.ɾa/ /ˌɫɛk.tos.kɾipˈtu.ɾə/ /ˌɫɛk.tus.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
lecture et écriture

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
lecteur

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
lecteur
Persona que llegeix tot sol en silenci.
Persones que llegeixen en veu alta davant d'una audiència.
Professor de llengua estrangera, que és nadiu de la llengua que ensenya.
Assessor en una editorial, que llegeix llibres i valora la seva possible publicació.

lectorat n masc
poste de lecteur

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
lecture

lectura eficaç n fem
lecture efficace

lectura labial n fem
labiolecture

lectura lletrejada n fem
alphabet radio épellation
Acció de dir el nom de cada lletra d’una paraula.

lectura primerenca n fem
lecture précoce

lectura tàctil n fem
lecture tactile

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
légal

legalitzar /ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /ɫe.ɣa.ɫiˈza/ /ɫe.ɣa.ɫiˈzaɾ/ /ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) legalitz legalitza legalitzada legalitzades legalitzam legalitzant legalitzar legalitzara legalitzaran legalitzarem legalitzaren legalitzares legalitzareu legalitzaria legalitzarien legalitzaries legalitzarà legalitzaràs legalitzaré legalitzaríem legalitzaríeu legalitzassen legalitzasses legalitzassin legalitzassis legalitzat legalitzats legalitzau legalitzava legalitzaven legalitzaves legalitze legalitzem legalitzen legalitzes legalitzessen legalitzesses legalitzessin legalitzessis legalitzeu legalitzi legalitzin legalitzis legalitzo legalitzà legalitzàrem legalitzàreu legalitzàs legalitzàssem legalitzàsseu legalitzàssim legalitzàssiu legalitzàvem legalitzàveu legalitzés legalitzéssem legalitzésseu legalitzéssim legalitzéssiu legalitzí occ sept val v
légaliser

legislació educativa n fem
législation de l'éducation

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) legisl legisla legislada legislades legislam legislant legislar legislara legislaran legislarem legislaren legislares legislareu legislaria legislarien legislaries legislarà legislaràs legislaré legislaríem legislaríeu legislassen legislasses legislassin legislassis legislat legislats legislau legislava legislaven legislaves legisle legislem legislen legisles legislessen legislesses legislessin legislessis legisleu legisli legislin legislis legislo legislà legislàrem legislàreu legislàs legislàssem legislàsseu legislàssim legislàssiu legislàvem legislàveu legislés legisléssem legislésseu legisléssim legisléssiu legislí occ sept val v
légiférer

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
législatif

legislatura /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtu.ɾə/ n masc
législature

legitimar /ɫe.d͡ʒi.tiˈma/ /ɫe.d͡ʒi.tiˈmaɾ/ /ɫe.ʒi.tiˈma/ /ɫə.ʒi.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) legitim legitima legitimada legitimades legitimam legitimant legitimar legitimara legitimaran legitimarem legitimaren legitimares legitimareu legitimaria legitimarien legitimaries legitimarà legitimaràs legitimaré legitimaríem legitimaríeu legitimassen legitimasses legitimassin legitimassis legitimat legitimats legitimau legitimava legitimaven legitimaves legitime legitimem legitimen legitimes legitimessen legitimesses legitimessin legitimessis legitimeu legitimi legitimin legitimis legitimo legitimà legitimàrem legitimàreu legitimàs legitimàssem legitimàsseu legitimàssim legitimàssiu legitimàvem legitimàveu legitimés legitiméssem legitimésseu legitiméssim legitiméssiu legitimí occ sept val v
légitimer
Fer legítim allò que no ho era.
Justificar alguna cosa conforme a les lleis.

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
légion

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ adj masc
légitime

lek /ˈɫɛk/ n masc
lek

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
devise
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.
lemme
(filologia) Unitat lèxica de l'entrada d'un diccionari representada per la forma canònica del lexema.
(filosofia, matemàtiques) Proposició prèvia per a demostrar una altra proposició o teorema.

lematitzar /ɫe.ma.tiˈd͡za/ /ɫe.ma.tiˈza/ /ɫe.ma.tiˈzaɾ/ /ɫə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lematitz lematitza lematitzada lematitzades lematitzam lematitzant lematitzar lematitzara lematitzaran lematitzarem lematitzaren lematitzares lematitzareu lematitzaria lematitzarien lematitzaries lematitzarà lematitzaràs lematitzaré lematitzaríem lematitzaríeu lematitzassen lematitzasses lematitzassin lematitzassis lematitzat lematitzats lematitzau lematitzava lematitzaven lematitzaves lematitze lematitzem lematitzen lematitzes lematitzessen lematitzesses lematitzessin lematitzessis lematitzeu lematitzi lematitzin lematitzis lematitzo lematitzà lematitzàrem lematitzàreu lematitzàs lematitzàssem lematitzàsseu lematitzàssim lematitzàssiu lematitzàvem lematitzàveu lematitzés lematitzéssem lematitzésseu lematitzéssim lematitzéssiu lematitzí occ sept val v
lemmatiser

lempira /ɫemˈpi.ɾa/ /ɫəmˈpi.ɾə/ n masc
lempira

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
lent
Que actua a poc a poc.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ n fem
lentille
Vidre polit que altera la visió a través d'ell.

lent de contacte n fem
lentille de contact

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
lentement

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
lenteur

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
lèpre

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ adj masc
léprosé

leptorí /ɫep.toˈri/ /ɫəp.toˈri/ /ɫəp.tuˈri/ adj masc
leptorhinien

leptosòl /ɫep.toˈsɔɫ/ /ɫəp.toˈsɔɫ/ /ɫəp.tuˈsɔɫ/ n masc
leptosol

leptó n masc
lepton

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ article
les
Article determinat femení plural que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ pronoun
les
Acusatiu del femení plural del pronom personal elles.

lesbi /ˈɫɛz.bi/ lèsbia adj masc
lesbien

lesbi /ˈɫɛz.bi/ n masc
Lesbien

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
lesbienne

lesbianisme /ɫez.bi.aˈniz.me/ /ɫəz.bi.əˈniz.mə/ n masc
lesbianisme

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
lesbien

lesbofòbia /ɫez.boˈfɔ.bi.a/ /ɫəz.boˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.βi.ə/ n fem
lesbophobie

lesionar /ɫe.si.oˈna/ /ɫe.si.oˈnaɾ/ /ɫə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lesion lesiona lesionada lesionades lesionam lesionant lesionar lesionara lesionaran lesionarem lesionaren lesionares lesionareu lesionaria lesionarien lesionaries lesionarà lesionaràs lesionaré lesionaríem lesionaríeu lesionassen lesionasses lesionassin lesionassis lesionat lesionats lesionau lesionava lesionaven lesionaves lesione lesionem lesionen lesiones lesionessen lesionesses lesionessin lesionessis lesioneu lesioni lesionin lesionis lesiono lesionà lesionàrem lesionàreu lesionàs lesionàssem lesionàsseu lesionàssim lesionàssiu lesionàvem lesionàveu lesionés lesionéssem lesionésseu lesionéssim lesionéssiu lesioní occ sept val v
blesser

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
lésion

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
mortel

letalitat /ɫe.ta.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɫiˈtat/ n fem
létalité
(neologisme, medicina) Qualitat de letal.

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
léthargie

leu /ˈɫɛw/ n masc
leu

leucorrea /ɫew.koˈre.a/ /ɫəw.koˈre.ə/ /ɫəw.kuˈre.ə/ n fem
leucorrhée

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leucémie leucose

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
leucocyte

lev /ˈɫɛf/ n masc
lev

levitar /ɫe.viˈtaɾ/ /ɫe.βiˈta/ /ɫə.viˈta/ /ɫə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) levit levita levitada levitades levitam levitant levitar levitara levitaran levitarem levitaren levitares levitareu levitaria levitarien levitaries levitarà levitaràs levitaré levitaríem levitaríeu levitassen levitasses levitassin levitassis levitat levitats levitau levitava levitaven levitaves levite levitem leviten levites levitessen levitesses levitessin levitessis leviteu leviti levitin levitis levito levità levitàrem levitàreu levitàs levitàssem levitàsseu levitàssim levitàssiu levitàvem levitàveu levités levitéssem levitésseu levitéssim levitéssiu levití occ sept val v
léviter

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
lexème

lexicalització /ɫek.si.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫek.si.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫək.si.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
lexicalisation

lexicalitzar /ɫek.si.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫek.si.ka.ɫiˈza/ /ɫek.si.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫək.si.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lexicalitz lexicalitza lexicalitzada lexicalitzades lexicalitzam lexicalitzant lexicalitzar lexicalitzara lexicalitzaran lexicalitzarem lexicalitzaren lexicalitzares lexicalitzareu lexicalitzaria lexicalitzarien lexicalitzaries lexicalitzarà lexicalitzaràs lexicalitzaré lexicalitzaríem lexicalitzaríeu lexicalitzassen lexicalitzasses lexicalitzassin lexicalitzassis lexicalitzat lexicalitzats lexicalitzau lexicalitzava lexicalitzaven lexicalitzaves lexicalitze lexicalitzem lexicalitzen lexicalitzes lexicalitzessen lexicalitzesses lexicalitzessin lexicalitzessis lexicalitzeu lexicalitzi lexicalitzin lexicalitzis lexicalitzo lexicalitzà lexicalitzàrem lexicalitzàreu lexicalitzàs lexicalitzàssem lexicalitzàsseu lexicalitzàssim lexicalitzàssiu lexicalitzàvem lexicalitzàveu lexicalitzés lexicalitzéssem lexicalitzésseu lexicalitzéssim lexicalitzéssiu lexicalitzí occ sept val v
lexicaliser

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
lexicographie

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
lexicographique

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
lexicologie

lexicó /ɫek.siˈko/ /ɫək.siˈko/ n masc
lexique

li /ɫi/ pronoun
lui

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
libation

libel·lista /ɫi.beɫˈɫis.ta/ /ɫi.beɫˈɫis.te/ /ɫi.bəɫˈɫis.tə/ /ɫi.βeˈɫis.ta/ /ɫi.βeˈɫis.te/ /ɫi.βəɫˈɫis.tə/ /ɫi.βəˈɫis.tə/ n neut
libelliste

liberalitzar /ɫi.be.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈd͡za/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈza/ /ɫi.βə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) liberalitz liberalitza liberalitzada liberalitzades liberalitzam liberalitzant liberalitzar liberalitzara liberalitzaran liberalitzarem liberalitzaren liberalitzares liberalitzareu liberalitzaria liberalitzarien liberalitzaries liberalitzarà liberalitzaràs liberalitzaré liberalitzaríem liberalitzaríeu liberalitzassen liberalitzasses liberalitzassin liberalitzassis liberalitzat liberalitzats liberalitzau liberalitzava liberalitzaven liberalitzaves liberalitze liberalitzem liberalitzen liberalitzes liberalitzessen liberalitzesses liberalitzessin liberalitzessis liberalitzeu liberalitzi liberalitzin liberalitzis liberalitzo liberalitzà liberalitzàrem liberalitzàreu liberalitzàs liberalitzàssem liberalitzàsseu liberalitzàssim liberalitzàssiu liberalitzàvem liberalitzàveu liberalitzés liberalitzéssem liberalitzésseu liberalitzéssim liberalitzéssiu liberalitzí occ sept val v
libéraliser

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
libellule

licitador /ɫi.si.taˈðo/ /ɫi.si.taˈðoɾ/ /ɫi.si.təˈðo/ n masc
enchérisseur

licitar /ɫi.siˈta/ /ɫi.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) licit licita licitada licitades licitam licitant licitar licitara licitaran licitarem licitaren licitares licitareu licitaria licitarien licitaries licitarà licitaràs licitaré licitaríem licitaríeu licitassen licitasses licitassin licitassis licitat licitats licitau licitava licitaven licitaves licite licitem liciten licites licitessen licitesses licitessin licitessis liciteu liciti licitin licitis licito licità licitàrem licitàreu licitàs licitàssem licitàsseu licitàssim licitàssiu licitàvem licitàveu licités licitéssem licitésseu licitéssim licitéssiu licití occ sept val v
surenchérir

licor /ɫiˈkor/ n masc
liqueur

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
leadership

liftar /ɫifˈta/ /ɫifˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lift lifta liftada liftades liftam liftant liftar liftara liftaran liftarem liftaren liftares liftareu liftaria liftarien liftaries liftarà liftaràs liftaré liftaríem liftaríeu liftassen liftasses liftassin liftassis liftat liftats liftau liftava liftaven liftaves lifte liftem liften liftes liftessen liftesses liftessin liftessis lifteu lifti liftin liftis lifto liftà liftàrem liftàreu liftàs liftàssem liftàsseu liftàssim liftàssiu liftàvem liftàveu liftés liftéssem liftésseu liftéssim liftéssiu liftí occ sept val v
brosser

liftat /lifˈtat/ adj masc
lifté

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
lilas

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
lilas

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
lymphome

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
lymphocyte

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
limitation

limitació en l'activitat n fem
limitation de l'activité

limítrof /ɫiˈmi.tɾof/ /ɫiˈmi.tɾuf/ adj masc
limitrophe

linalol /ɫi.naˈɫɔɫ/ /ɫi.nəˈɫɔɫ/ n masc
linalol

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
linéaire

linebacker n neut
linebacker

linebacker exterior n neut
secondeur extérieur droit

linebacker interior n neut
secondeur extérieur gauche

lingala /liŋˈɡa.la/ /liŋˈɡa.ɫə/ n masc
lingala

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
lingot

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
linguistique

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
linguistique
Disciplina que estudia el llenguatge.

links n masc
links

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
lynx

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) linx linxa linxada linxades linxam linxant linxar linxara linxaran linxarem linxaren linxares linxareu linxaria linxarien linxaries linxarà linxaràs linxaré linxaríem linxaríeu linxassen linxasses linxassin linxassis linxat linxats linxau linxava linxaven linxaves linxe linxem linxen linxes linxessen linxesses linxessin linxessis linxeu linxi linxin linxis linxo linxà linxàrem linxàreu linxàs linxàssem linxàsseu linxàssim linxàssiu linxàvem linxàveu linxés linxéssem linxésseu linxéssim linxéssiu linxí occ sept val v
lyncher

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ n masc
linoleum

liofilitzar /ɫi.o.fi.ɫiˈd͡za/ /ɫi.o.fi.ɫiˈza/ /ɫi.o.fi.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.u.fi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) liofilitz liofilitza liofilitzada liofilitzades liofilitzam liofilitzant liofilitzar liofilitzara liofilitzaran liofilitzarem liofilitzaren liofilitzares liofilitzareu liofilitzaria liofilitzarien liofilitzaries liofilitzarà liofilitzaràs liofilitzaré liofilitzaríem liofilitzaríeu liofilitzassen liofilitzasses liofilitzassin liofilitzassis liofilitzat liofilitzats liofilitzau liofilitzava liofilitzaven liofilitzaves liofilitze liofilitzem liofilitzen liofilitzes liofilitzessen liofilitzesses liofilitzessin liofilitzessis liofilitzeu liofilitzi liofilitzin liofilitzis liofilitzo liofilitzà liofilitzàrem liofilitzàreu liofilitzàs liofilitzàssem liofilitzàsseu liofilitzàssim liofilitzàssiu liofilitzàvem liofilitzàveu liofilitzés liofilitzéssem liofilitzésseu liofilitzéssim liofilitzéssiu liofilitzí occ sept val v
lyophiliser

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ n masc
lipome

lipòtids /ɫiˈpɔ.tits/ n masc
Lipotidés

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
lichen

liquenificació /ɫi.ke.ni.fi.ka.siˈo/ /ɫi.kə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
lichénification

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) liquid liquida liquidada liquidades liquidam liquidant liquidar liquidara liquidaran liquidarem liquidaren liquidares liquidareu liquidaria liquidarien liquidaries liquidarà liquidaràs liquidaré liquidaríem liquidaríeu liquidassen liquidasses liquidassin liquidassis liquidat liquidats liquidau liquidava liquidaven liquidaves liquide liquidem liquiden liquides liquidessen liquidesses liquidessin liquidessis liquideu liquidi liquidin liquidis liquido liquidà liquidàrem liquidàreu liquidàs liquidàssem liquidàsseu liquidàssim liquidàssiu liquidàvem liquidàveu liquidés liquidéssem liquidésseu liquidéssim liquidéssiu liquidí occ sept val v
liquider
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.
(figuradament) Resoldre una qüestió pendent.

liqüefacció /li.kwe.fak.siˈo/ /li.kwə.fək.siˈo/ n fem
liquéfaction

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lyre
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
lire
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

liró /ɫiˈɾo/ n masc
loir gris

lis /ˈɫis/ n masc
lis
Flor de lis, en heràldica, representació de la flor de lliri.

litas /ˈɫi.tas/ n masc
litas

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
littéral

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
littéraire

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
littérature

literatura infantil i juvenil n fem
littérature enfantine

literatura popular /ɫi.tə.ɾəˌtu.ɾə n fem
littérature populaire

liti n masc
lithium

litificació /ɫi.ti.fi.ka.siˈo/ /ɫi.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
lithification

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litig litiga litigada litigades litigam litigant litigar litigara litigaran litigarem litigaren litigares litigareu litigaria litigarien litigaries litigarà litigaràs litigaré litigaríem litigaríeu litigassen litigasses litigassin litigassis litigat litigats litigau litigava litigaven litigaves litigo litigue litiguem litiguen litigues litiguessen litiguesses litiguessin litiguessis litigueu litigui litiguin litiguis litigués litiguéssem litiguésseu litiguéssim litiguéssiu litiguí litigà litigàrem litigàreu litigàs litigàssem litigàsseu litigàssim litigàssiu litigàvem litigàveu occ sept val v
plaider

litigi /ɫiˈti.d͡ʒi/ /ɫiˈti.ʒi/ n masc
litige

litografiar /ɫi.to.ɣɾa.fiˈa/ /ɫi.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ɫi.to.ɣɾə.fiˈa/ /ɫi.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litografia litografiada litografiades litografiam litografiant litografiar litografiara litografiaran litografiarem litografiaren litografiares litografiareu litografiaria litografiarien litografiaries litografiarà litografiaràs litografiaré litografiaríem litografiaríeu litografiassen litografiasses litografiassin litografiassis litografiat litografiats litografiau litografiava litografiaven litografiaves litografie litografiem litografien litografies litografiessen litografiesses litografiessin litografiessis litografieu litografii litografio litografià litografiàrem litografiàreu litografiàs litografiàssem litografiàsseu litografiàssim litografiàssiu litografiàvem litografiàveu litografiés litografiéssem litografiésseu litografiéssim litografiéssiu litografií litografiï litografiïn litografiïs occ sept val v
lithographier

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
littoral

litostratigrafia /ɫi.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ɫi.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫi.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
lithostratigraphie

litosòl /ɫi.toˈsɔɫ/ /ɫi.tuˈsɔɫ/ n masc
lithosol

lituà adj masc
lituanien
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
Lituanien lituanien
Individu de Lituània.
lituanien
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
liturgie

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermorium

livià /ɫi.viˈa/ /ɫi.viˈa/ /ɫi.βiˈa/ n masc
livwi

lixisòl /ɫik.siˈsɔɫ/ n masc
lixisol

lixiviar /ɫik.si.viˈa/ /ɫik.si.viˈaɾ/ /ɫik.si.βiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lixivia lixiviada lixiviades lixiviam lixiviant lixiviar lixiviara lixiviaran lixiviarem lixiviaren lixiviares lixiviareu lixiviaria lixiviarien lixiviaries lixiviarà lixiviaràs lixiviaré lixiviaríem lixiviaríeu lixiviassen lixiviasses lixiviassin lixiviassis lixiviat lixiviats lixiviau lixiviava lixiviaven lixiviaves lixivie lixiviem lixivien lixivies lixiviessen lixiviesses lixiviessin lixiviessis lixivieu lixivii lixivio lixivià lixiviàrem lixiviàreu lixiviàs lixiviàssem lixiviàsseu lixiviàssim lixiviàssiu lixiviàvem lixiviàveu lixiviés lixiviéssem lixiviésseu lixiviéssim lixiviéssiu lixivií lixiviï lixiviïn lixiviïs occ sept val v
lessiver

llac n masc
lac

lladradissa /ʎa.ðɾaˈði.sa/ /ʎə.ðɾəˈði.sə/ n fem
aboiements

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
aboyer
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
voleur

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
aboiement

llaga /ˈʎa.ɣa/ /ˈʎa.ɣə/ n fem
plaie

llagar /ʎaˈɣa/ /ʎaˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llag llaga llagada llagades llagam llagant llagar llagara llagaran llagarem llagaren llagares llagareu llagaria llagarien llagaries llagarà llagaràs llagaré llagaríem llagaríeu llagassen llagasses llagassin llagassis llagat llagats llagau llagava llagaven llagaves llago llague llaguem llaguen llagues llaguessen llaguesses llaguessin llaguessis llagueu llagui llaguin llaguis llagués llaguéssem llaguésseu llaguéssim llaguéssiu llaguí llagà llagàrem llagàreu llagàs llagàssem llagàsseu llagàssim llagàssiu llagàvem llagàveu occ sept val v
plaie

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
locuste
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).
langouste
Crustaci marí de l’ordre dels decàpodes, d’antenes llargues i fortes, molt apreciat en gastronomia (Palinurus elephas).

llagoter /ʎa.ɣoˈte/ /ʎa.ɣoˈteɾ/ /ʎə.ɣoˈte/ /ʎə.ɣuˈte/ adj masc
flatteur

llagrimejar /ʎa.ɣɾi.meˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.ɣɾi.meˈʒa/ /ʎə.ɣɾi.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llagrimege llagrimegem llagrimegen llagrimeges llagrimegessen llagrimegesses llagrimegessin llagrimegessis llagrimegeu llagrimegi llagrimegin llagrimegis llagrimegés llagrimegéssem llagrimegésseu llagrimegéssim llagrimegéssiu llagrimegí llagrimeig llagrimeja llagrimejada llagrimejades llagrimejam llagrimejant llagrimejar llagrimejara llagrimejaran llagrimejarem llagrimejaren llagrimejares llagrimejareu llagrimejaria llagrimejarien llagrimejaries llagrimejarà llagrimejaràs llagrimejaré llagrimejaríem llagrimejaríeu llagrimejassen llagrimejasses llagrimejassin llagrimejassis llagrimejat llagrimejats llagrimejau llagrimejava llagrimejaven llagrimejaves llagrimejo llagrimejà llagrimejàrem llagrimejàreu llagrimejàs llagrimejàssem llagrimejàsseu llagrimejàssim llagrimejàssiu llagrimejàvem llagrimejàveu occ sept val v
larmoyer

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
lama
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamborda /ʎamˈboɾ.ða/ /ʎəmˈbor.də/ n fem
pavé
Llosa quadrilonga per lligar els empedrats.

llamia porquina n fem
requin féroce

llaminejar /ʎa.mi.neˈd͡ʒa/ /ʎa.mi.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.mi.neˈʒa/ /ʎə.mi.nəˈd͡ʒa/ /ʎə.mi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llaminege llaminegem llaminegen llamineges llaminegessen llaminegesses llaminegessin llaminegessis llaminegeu llaminegi llaminegin llaminegis llaminegés llaminegéssem llaminegésseu llaminegéssim llaminegéssiu llaminegí llamineig llamineja llaminejada llaminejades llaminejam llaminejant llaminejar llaminejara llaminejaran llaminejarem llaminejaren llaminejares llaminejareu llaminejaria llaminejarien llaminejaries llaminejarà llaminejaràs llaminejaré llaminejaríem llaminejaríeu llaminejassen llaminejasses llaminejassin llaminejassis llaminejat llaminejats llaminejau llaminejava llaminejaven llaminejaves llaminejo llaminejà llaminejàrem llaminejàreu llaminejàs llaminejàssem llaminejàsseu llaminejàssim llaminejàssiu llaminejàvem llaminejàveu occ sept val v
friandises

llaminer /ʎa.miˈne/ /ʎa.miˈneɾ/ /ʎə.miˈne/ adj masc
gourmand
Que li agraden les llaminadures.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
foudre éclair

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
lumière
Resplendor intensa de durada breu, que es pot produir en qualsevol lloc.

llamprea /ʎamˈpɾe.a/ /ʎəmˈpɾɛ.ə/ n fem
petite lamproie de rivière
Espècie d’àgnats de color blau verdós i ventre blanc, amb una ventosa bucal (Lampetra planeri).
lamproie de rivière
Espècie d’àgnats de color gris fosc al dors, amb dues aletes dorsals i una aleta caudal (Lampetra fluviatilis).

llampresa /ʎamˈpɾe.za/ /ʎəmˈpɾɛ.zə/ n fem
lamproie marine
Espècie d’àgnat de la família dels petromizòntids de color grisenc amb el dors marbrejat de negre (Petromyzon marinus).

llampuga /ʎamˈpu.ɣa/ /ʎəmˈpu.ɣə/ n fem
coryphène

llampuga borda n fem
petite coryphène

llampuga reial n fem
opah

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
homard

llana /ˈʎa.na/ n fem
laine
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.
truelle de plâtrier
Eina per repartir el guix sobre una paret quan s'està construint.

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
jante
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llanejar /ʎa.neˈd͡ʒa/ /ʎa.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.neˈʒa/ /ʎə.nəˈd͡ʒa/ /ʎə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llanege llanegem llanegen llaneges llanegessen llanegesses llanegessin llanegessis llanegeu llanegi llanegin llanegis llanegés llanegéssem llanegésseu llanegéssim llanegéssiu llanegí llaneig llaneja llanejada llanejades llanejam llanejant llanejar llanejara llanejaran llanejarem llanejaren llanejares llanejareu llanejaria llanejarien llanejaries llanejarà llanejaràs llanejaré llanejaríem llanejaríeu llanejassen llanejasses llanejassin llanejassis llanejat llanejats llanejau llanejava llanejaven llanejaves llanejo llanejà llanejàrem llanejàreu llanejàs llanejàssem llanejàsseu llanejàssim llanejàssiu llanejàvem llanejàveu occ sept val v
sentir la laine

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
lézard

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
lampe torche
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
lance
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançada /ʎanˈsa.ða/ /ʎənˈsa.ðə/ n fem
lance

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ n masc
lanceur
(esports de pilota) Jugador que impulsa la pilota o la bola cap a la porteria o la cistella contrària en el transcurs del joc, amb l'objectiu de puntuar.
(beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançador de relleu n masc
lanceur de relève

llançador guanyador n masc
lanceur gagnant

llançador obridor n masc
lanceur partant

llançador perdedor n masc
lanceur perdant

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ n masc
jet botté
(esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat.
jet
(esports de pilota, dards) Acció i efecte d'impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
exécution
(esports de pilota) Acció d'executar un servei amb la mà o amb el peu.
lancer
(beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament a distància n masc
lancer de loin

llançament amb bot n masc
lancer à rebond

llançament amb caiguda n masc
tir en plongeant

llançament amb canvi n masc
changement

llançament amb suport n masc
tir en appui

llançament creuat n masc
envoi croisé

llançament de cargol n masc
courbe renversée

llançament de corba n masc
balle courbe

llançament de cullera n masc
cuiller

llançament de dos punts n masc
tir à deux points

llançament de l'estic n masc
jet de crosse

llançament de maluc n masc
tir de la hanche

llançament de nus n masc
balle-papillon

llançament de palmell n masc
balle-paume

llançament de revés n masc
lancer de revers

llançament de revés a dues mans n masc
revers à deux mains

llançament de rosca n masc
lancer avec effet

llançament de tres punts n masc
tir à trois points

llançament de vaselina n masc
lancer en lob

llançament directe n masc
tir directe

llançament dolent n masc
lancer fou

llançament en fase aèria n masc
tir avec réception aérienne

llançament en suspensió n masc
tir avec élan

llançament il·legal n masc
lancer irrégulier

llançament lateral n masc
frappe latérale

llançament lent n masc
lancer lent

llançament lliscat n masc
glissante

llançament rectificat n masc
lancer désaxé

llançament ràpid n masc
lancer rapide

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
lancer
Tirar una cosa amb impuls.
Difondre, donar a conèixer.
(esports de pilota) Impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat en el transcurs d'una acció de joc.
(beisbol) Impulsar la pilota, el llançador, en direcció al receptor.
jeter
(esports de pilota, dards) Impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
botter
(esports de pilota) Executar un servei amb la mà o amb el peu.

llapis n masc
crayon
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llapis aquarel·lable n masc
crayon aquarellable

llar /ˈʎar/ n fem
âtre
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
foyer
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
maternelle
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
saindoux

llarg /ˈʎark/ adj masc
long
Que té una llargada superior a la normal.

llargada /ʎaɾˈɣa.ða/ /ʎərˈɡa.ðə/ n fem
longueur

llargarut /ʎaɾ.ɣaˈɾut/ /ʎər.ɡəˈɾut/ adj masc
dégingandé

llastar /ʎasˈta/ /ʎasˈtaɾ/ /ʎəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llast llasta llastada llastades llastam llastant llastar llastara llastaran llastarem llastaren llastares llastareu llastaria llastarien llastaries llastarà llastaràs llastaré llastaríem llastaríeu llastassen llastasses llastassin llastassis llastat llastats llastau llastava llastaven llastaves llaste llastem llasten llastes llastessen llastesses llastessin llastessis llasteu llasti llastin llastis llasto llastà llastàrem llastàreu llastàs llastàssem llastàsseu llastàssim llastàssiu llastàvem llastàveu llastés llastéssem llastésseu llastéssim llastéssiu llastí occ sept val v
lester

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llastim llastima llastimada llastimades llastimam llastimant llastimar llastimara llastimaran llastimarem llastimaren llastimares llastimareu llastimaria llastimarien llastimaries llastimarà llastimaràs llastimaré llastimaríem llastimaríeu llastimassen llastimasses llastimassin llastimassis llastimat llastimats llastimau llastimava llastimaven llastimaves llastime llastimem llastimen llastimes llastimessen llastimesses llastimessin llastimessis llastimeu llastimi llastimin llastimis llastimo llastimà llastimàrem llastimàreu llastimàs llastimàssem llastimàsseu llastimàssim llastimàssiu llastimàvem llastimàveu llastimés llastiméssem llastimésseu llastiméssim llastiméssiu llastimí occ val v
mal
(valencià) Fer-se o prendre mal.
plaindre
(balear, alguerès) Manifestar pena o llàstima.

llatinisme /ʎa.tiˈniz.me/ /ʎə.tiˈniz.mə/ n masc
latinisme
Paraula o expressió llatina utilitzada en una altra llengua.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
latinisation

llatinitzar /ʎa.ti.niˈd͡za/ /ʎa.ti.niˈza/ /ʎa.ti.niˈzaɾ/ /ʎə.ti.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llatinitz llatinitza llatinitzada llatinitzades llatinitzam llatinitzant llatinitzar llatinitzara llatinitzaran llatinitzarem llatinitzaren llatinitzares llatinitzareu llatinitzaria llatinitzarien llatinitzaries llatinitzarà llatinitzaràs llatinitzaré llatinitzaríem llatinitzaríeu llatinitzassen llatinitzasses llatinitzassin llatinitzassis llatinitzat llatinitzats llatinitzau llatinitzava llatinitzaven llatinitzaves llatinitze llatinitzem llatinitzen llatinitzes llatinitzessen llatinitzesses llatinitzessin llatinitzessis llatinitzeu llatinitzi llatinitzin llatinitzis llatinitzo llatinitzà llatinitzàrem llatinitzàreu llatinitzàs llatinitzàssem llatinitzàsseu llatinitzàssim llatinitzàssiu llatinitzàvem llatinitzàveu llatinitzés llatinitzéssem llatinitzésseu llatinitzéssim llatinitzéssiu llatinitzí occ sept val v
latiniser

llatí /ʎaˈti/ adj masc
latin
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
latin
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí clàssic n masc
latin classique

llatí medieval n masc
latin médiéval

llatí tardà n masc
bas latin

llatí vulgar n masc
latin vulgaire

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
fer-blanc
Làmina d’acer amb una capa d’estany.
bidon
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.
ROTLLO-PARLAR ennui
Cosa molesta per pesada i avorrida.

llaurador /ʎaw.ɾaˈðo/ /ʎaw.ɾaˈðoɾ/ /ʎəw.ɾəˈðo/ n masc
laboureur
Qui llaura la terra.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llaur llaura llaurada llaurades llauram llaurant llaurar llaurara llauraran llaurarem llauraren llaurares llaurareu llauraria llaurarien llauraries llaurarà llauraràs llauraré llauraríem llauraríeu llaurassen llaurasses llaurassin llaurassis llaurat llaurats llaurau llaurava llauraven llauraves llaure llaurem llauren llaures llauressen llauresses llauressin llauressis llaureu llauri llaurin llauris llauro llaurà llauràrem llauràreu llauràs llauràssem llauràsseu llauràssim llauràssiu llauràvem llauràveu llaurés llauréssem llaurésseu llauréssim llauréssiu llaurí occ sept val v
labourer
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.
chasser
(nàutica) Desplaçar-se un vaixell arrossegant l’àncora mal fixada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
lèvre

llavió /ʎa.viˈo/ /ʎa.βiˈo/ /ʎə.viˈo/ /ʎə.βiˈo/ n masc
crenilabre paon

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
graine semence
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavorar /ʎa.voˈɾaɾ/ /ʎa.βoˈɾa/ /ʎə.voˈɾa/ /ʎə.vuˈɾa/ /ʎə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llavor llavora llavorada llavorades llavoram llavorant llavorar llavorara llavoraran llavorarem llavoraren llavorares llavorareu llavoraria llavorarien llavoraries llavorarà llavoraràs llavoraré llavoraríem llavoraríeu llavorassen llavorasses llavorassin llavorassis llavorat llavorats llavorau llavorava llavoraven llavoraves llavore llavorem llavoren llavores llavoressen llavoresses llavoressin llavoressis llavoreu llavori llavorin llavoris llavoro llavorà llavoràrem llavoràreu llavoràs llavoràssem llavoràsseu llavoràssim llavoràssiu llavoràvem llavoràveu llavorés llavoréssem llavorésseu llavoréssim llavoréssiu llavorí occ sept val v
ouvrer

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
alors
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
boucle

llaçar /ʎaˈsa/ /ʎaˈsaɾ/ /ʎəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llace llacem llacen llaces llacessen llacesses llacessin llacessis llaceu llaci llacin llacis llacés llacéssem llacésseu llacéssim llacéssiu llací llaç llaça llaçada llaçades llaçam llaçant llaçar llaçara llaçaran llaçarem llaçaren llaçares llaçareu llaçaria llaçarien llaçaries llaçarà llaçaràs llaçaré llaçaríem llaçaríeu llaçassen llaçasses llaçassin llaçassis llaçat llaçats llaçau llaçava llaçaven llaçaves llaço llaçà llaçàrem llaçàreu llaçàs llaçàssem llaçàsseu llaçàssim llaçàssiu llaçàvem llaçàveu occ sept val v
lacer

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
luth
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebeig /ʎeˈbet͡ʃ/ /ʎəˈbət͡ʃ/ /ʎəˈbɛt͡ʃ/ /ʎəˈβɛt͡ʃ/ n masc
suroît

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
lièvre hase
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llebretó /ʎe.bɾeˈto/ /ʎə.βɾəˈto/ n masc
levreau

llec /ˈʎek/ llega adj masc
laïc

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
micocoulier

lledó /ʎeˈðo/ /ʎəˈðo/ n masc
micocoule

llegar /ʎeˈɣa/ /ʎeˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lleg llega llegada llegades llegam llegant llegar llegara llegaran llegarem llegaren llegares llegareu llegaria llegarien llegaries llegarà llegaràs llegaré llegaríem llegaríeu llegassen llegasses llegassin llegassis llegat llegats llegau llegava llegaven llegaves llego llegue lleguem lleguen llegues lleguessen lleguesses lleguessin lleguessis llegueu llegui lleguin lleguis llegués lleguéssem lleguésseu lleguéssim lleguéssiu lleguí llegà llegàrem llegàreu llegàs llegàssem llegàsseu llegàssim llegàssiu llegàvem llegàveu occ sept val v
léguer

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
legs

llegenda n fem
légende

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
légendaire

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
lire

llegum /ʎeˈɣum/ /ʎəˈɣum/ n masc
légumineuse

lleguminoses n fem
Légumineuses
Família o ordre botànic de plantes amb fruits en llegum

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
loi
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

llei d'educació n fem
loi sur l'éducation

llei de l'avantatge n fem
avantage

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
loyal

lleialment /ʎeˌjaɫˈmen/ /ʎeˌjaɫˈment/ /ʎəˌjaɫˈmen/ /ʎəˌjaɫˈment/ adv
loyalement

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
loyauté

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
laid

lleixa /ˈʎe.ʃə/ /ˈʎej.ʃa/ n fem
étagère

lleixivar /ʎe.ʃiˈβa/ /ʎej.ʃiˈvaɾ/ /ʎej.ʃiˈβa/ /ʎə.ʃiˈva/ /ʎə.ʃiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lleixiu lleixiv lleixiva lleixivada lleixivades lleixivam lleixivant lleixivar lleixivara lleixivaran lleixivarem lleixivaren lleixivares lleixivareu lleixivaria lleixivarien lleixivaries lleixivarà lleixivaràs lleixivaré lleixivaríem lleixivaríeu lleixivassen lleixivasses lleixivassin lleixivassis lleixivat lleixivats lleixivau lleixivava lleixivaven lleixivaves lleixive lleixivem lleixiven lleixives lleixivessen lleixivesses lleixivessin lleixivessis lleixiveu lleixivi lleixivin lleixivis lleixivo lleixivà lleixivàrem lleixivàreu lleixivàs lleixivàssem lleixivàsseu lleixivàssim lleixivàssiu lleixivàvem lleixivàveu lleixivés lleixivéssem lleixivésseu lleixivéssim lleixivéssiu lleixiví occ sept val v
lessiver

llemosí /ʎe.moˈzi/ /ʎə.moˈzi/ /ʎə.muˈzi/ adj masc
Limousin
Relatiu o pertanyent a Llemotges.
Relatiu o pertanyent al dialecte llemosí.

llemosí /ʎe.moˈzi/ /ʎə.moˈzi/ /ʎə.muˈzi/ n masc
Limousin
Persona que habita o és originària de Llemotges.

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
linge
Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.
lingère
Lloc on es desa la roba d’ús domèstic.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
langue
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.
plagusie longue
Peix pleuronectiforme de la família dels cinoglòssids (Symphurus ligulatus).

llengua artificial n fem
conlang

llengua comuna n fem
langue commune

llengua de Sant Pau n fem
sole ocellée

llengua de bacallà n fem
grande lingue
Peix d’aigües profundes de la família dels gàdids, de cos allargat, de color bru verdós (Molva molva).

llengua de gat n fem
plagusie sombre

llengua de signes n fem
langue des signes

llengua de signes catalana n fem
langue des signes catalane

llengua de signes francesa n fem
langue des signes française

llengua estrangera n fem
langue étrangère

llengua materna /ˌʎeŋ.ɡwa /ˌʎeŋ.ɡwə n fem
langue maternelle

llengua minoritzada n fem
langue minorisée

llengua oficial n fem
langue oficielle

llengua vehicular n fem
langue d'enseignement
(educació) Llengua que s'utilitza per a transmetre els coneixements de les diferents matèries en un centre educatiu.

llenguada /ʎeŋˈɡwa.ða/ /ʎəŋˈɡwa.ðə/ n fem
sole tachetée

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
sole
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).
sole pole
Peix de la família dels soleids de cos ovalat lleugerament arrodonit (Pegusa lascaris).
arnoglosse lanterne
Peix de la família dels bòtids (Arnoglossus kessleri).
sole de mer Egée
Peix de la família dels soleids d’uns 20 cm. de longitud (Pegusa nasuta).

llenguado d'arena n masc
sole-perdrix commune

llenguado de fonera n masc
sole velue

llenguado menut n masc
petite sole jaune

llenguado portuguès n masc
sole ruardon commune

llenguado senegalès n masc
sole du Sénégal

llenguado tasconer n masc
céteau

llenguadocià /ˌʎeŋ.ɡwa.ðo.siˈa/ /ˌʎeŋ.ɡwə.ðo.siˈa/ /ˌʎeŋ.ɡwə.ðu.siˈa/ adj masc
Languedocien
Relatiu o pertanyent a Llenguadoc o la seva parla.

llenguadocià /ˌʎeŋ.ɡwa.ðo.siˈa/ /ˌʎeŋ.ɡwə.ðo.siˈa/ /ˌʎeŋ.ɡwə.ðu.siˈa/ n masc
Languedocien
Persona que habita o és originària de Llenguadoc.

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
langage
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.
lange
Manera d’expressar-se.

llenguatge corporal n masc
langage corporel

llenguatge d'alt nivell /ʎeŋˌɡwa.d͡ʒe /ʎəŋˌɡwa.d͡ʒə n masc
langage de haut niveau

llenguatge d'autors n masc
langage auteur

llenguatge de baix nivell n masc
langage de bas niveau

llenguatge de signes n masc
langage des signes

llenguatge script n masc
langage de script

llengüeta /ʎeŋˈɡwe.ta/ /ʎəŋˈɡwə.tə/ /ʎəŋˈɡwɛ.tə/ n fem
ardillon
Punta en angle agut d’una fletxa, d’un ham, que evita que es pugui extreure fàcilment.
languette du gant
(pilota basca) Tros de pell adobada de be o d'ovella de l'equip d'un jugador de cesta punta per a protegir-se el canell del fregament amb la cinta de la cesta.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
lentille

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
bois de chauffage
Fusta que es destina a fer foc.

llenyar /ʎeˈɲa/ /ʎeˈɲaɾ/ /ʎəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lleny llenya llenyada llenyades llenyam llenyant llenyar llenyara llenyaran llenyarem llenyaren llenyares llenyareu llenyaria llenyarien llenyaries llenyarà llenyaràs llenyaré llenyaríem llenyaríeu llenyassen llenyasses llenyassin llenyassis llenyat llenyats llenyau llenyava llenyaven llenyaves llenye llenyem llenyen llenyes llenyessen llenyesses llenyessin llenyessis llenyeu llenyi llenyin llenyis llenyo llenyà llenyàrem llenyàreu llenyàs llenyàssem llenyàsseu llenyàssim llenyàssiu llenyàvem llenyàveu llenyés llenyéssem llenyésseu llenyéssim llenyéssiu llenyí occ sept val v
couper du bois

llenyataire /ʎe.ɲaˈtaj.ɾe/ /ʎə.ɲəˈtaj.ɾə/ n neut
bûceron

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
ligneux
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
toile

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llence llencem llencen llences llencessen llencesses llencessin llencessis llenceu llenci llencin llencis llencés llencéssem llencésseu llencéssim llencéssiu llencí llenç llença llençada llençades llençam llençant llençar llençara llençaran llençarem llençaren llençares llençareu llençaria llençarien llençaries llençarà llençaràs llençaré llençaríem llençaríeu llençassen llençasses llençassin llençassis llençat llençats llençau llençava llençaven llençaves llenço llençà llençàrem llençàreu llençàs llençàssem llençàsseu llençàssim llençàssiu llençàvem llençàveu occ sept val v
jeter

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
drap drap de lit

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
léopard panthère

llepafils /ˌʎe.paˈfiɫs/ llepafils adj
délicat
(també substantivat) Aquell qui és massa escrupolós amb el menjar.
maniaque
El qui és massa crític i busca tots els possibles defectes en qualsevol cosa.

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llep llepa llepada llepades llepam llepant llepar llepara lleparan lleparem lleparen llepares llepareu lleparia lleparien lleparies lleparà lleparàs lleparé lleparíem lleparíeu llepassen llepasses llepassin llepassis llepat llepats llepau llepava llepaven llepaves llepe llepem llepen llepes llepessen llepesses llepessin llepessis llepeu llepi llepin llepis llepo llepà llepàrem llepàreu llepàs llepàssem llepàsseu llepàssim llepàssiu llepàvem llepàveu llepés llepéssem llepésseu llepéssim llepéssiu llepí occ sept val v
lécher
Passar la llengua per una superfície.

llepolia /ʎe.poˈɫi.a/ /ʎə.poˈɫi.ə/ /ʎə.puˈɫi.ə/ n fem
friandise
Menjar, generalment dolç, que es pren pel seu gust més que per nodrir.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
tranche
Tros tallat de pa de gruix uniforme.
carambolage rasant
(pilota basca) Jugada ofensiva pròpia de la modalitat de frontennis consistent a llançar la pilota contra la paret esquerra amb un cop diagonal inferior, de manera que a continuació toqui el frontis just per sobre la xapa inferior, boti a la canxa i s'obri cap a l'ample.

llest /ˈʎest/ adj masc
malin
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.
prêt
Preparat, acabat, a punt.

llet n fem
lait

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
lettre
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletraferit /ˌʎe.tɾa.feˈɾit/ /ˌʎə.tɾə.fəˈɾit/ /ˌʎɛ.tɾə.fəˈɾit/ adj masc
lettré
Que li atrau molt la literatura.
Que té una bona cultura, especialment quan és gràcies a les seves lectures.

lletraferit /ˌʎe.tɾa.feˈɾit/ /ˌʎə.tɾə.fəˈɾit/ /ˌʎɛ.tɾə.fəˈɾit/ n masc
lettré
Aquell que li atrau molt la literatura.

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lletrege lletregem lletregen lletreges lletregessen lletregesses lletregessin lletregessis lletregeu lletregi lletregin lletregis lletregés lletregéssem lletregésseu lletregéssim lletregéssiu lletregí lletreig lletreja lletrejada lletrejades lletrejam lletrejant lletrejar lletrejara lletrejaran lletrejarem lletrejaren lletrejares lletrejareu lletrejaria lletrejarien lletrejaries lletrejarà lletrejaràs lletrejaré lletrejaríem lletrejaríeu lletrejassen lletrejasses lletrejassin lletrejassis lletrejat lletrejats lletrejau lletrejava lletrejaven lletrejaves lletrejo lletrejà lletrejàrem lletrejàreu lletrejàs lletrejàssem lletrejàsseu lletrejàssim lletrejàssiu lletrejàvem lletrejàveu occ sept val v
épeler
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lletxa /ˈʎe.t͡ʃa/ /ˈʎe.t͡ʃə/ n fem
liche lirio

lleu /ˈʎew/ adj
léger
De poca importància.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
legère léger
De poc pes.

lleugeresa /ʎew.d͡ʒeˈɾe.za/ /ʎəw.ʒəˈɾə.zə/ /ʎəw.ʒəˈɾɛ.zə/ n fem
légèreté

lleure /ˈʎew.ɾe/ /ˈʎəw.ɾə/ /ˈʎɛw.ɾə/ n masc
loisir

lleure /ˈʎew.ɾe/ /ˈʎəw.ɾə/ /ˈʎɛw.ɾə/ bal llec llega lleguem lleguen lleguera llegueren llegueres llegues lleguessen lleguesses lleguessin lleguessis llegueu llegui lleguin lleguis llegut llegué lleguérem lleguéreu llegués lleguéssem lleguésseu lleguéssim lleguéssiu lleguí lleim lleis lleu lleuen lleuran lleure lleurem lleureu lleuria lleurien lleuries lleurà lleuràs lleuré lleuríem lleuríeu lleus llevem llevent lleveu llevia llevien llevies llevíem llevíeu occ val v
être loisible

lleva /ˈʎe.va/ /ˈʎe.və/ /ˈʎe.βa/ /ˈʎe.βə/ n fem
levée

llevador /ʎe.vaˈðoɾ/ /ʎe.βaˈðo/ /ʎe.βaˈðoɾ/ /ʎə.vəˈðo/ /ʎə.βəˈðo/ n masc
sage-femme
(habitualment femení) Tècnic sanitari que assisteix professionalment a una partera.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
chasse-neige

llevant /ʎeˈvant/ /ʎeˈβan/ /ʎeˈβant/ /ʎəˈvant/ /ʎəˈβan/ n masc
levant
Part de l'horitzó per on surt el sol.
Vent que ve de llevant del sol.

llevar /ʎeˈvaɾ/ /ʎeˈβa/ /ʎəˈva/ /ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lleu llev lleva llevada llevades llevam llevant llevar llevara llevaran llevarem llevaren llevares llevareu llevaria llevarien llevaries llevarà llevaràs llevaré llevaríem llevaríeu llevassen llevasses llevassin llevassis llevat llevats llevau llevava llevaven llevaves lleve llevem lleven lleves llevessen llevesses llevessin llevessis lleveu llevi llevin llevis llevo llevà llevàrem llevàreu llevàs llevàssem llevàsseu llevàssim llevàssiu llevàvem llevàveu llevés llevéssem llevésseu llevéssim llevéssiu lleví occ sept val v
ôter
Separar alguna cosa del lloc on estava.
enlever
Prendre una cosa d'entre altres o del lloc on estava, recollir.
lever
(pronominal) Eixir del llit.
accoucher
Assistir la llevadora als parts.
parvenir ôter
Estufar-se el pa, una massa que fermenta.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
levain levure
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
sauf
exceptuant

llevat que conjunction
sauf que

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
tire-bouchon

lleó /ʎəˈo/ n masc
lion
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó /ʎəˈo/ n neut
Lion
Persona del signe zodiacal de Lleó.

lleó marí australià n masc
lion de mer d'Australie

lleó marí de Califòrnia n masc
lion de mer de Californie

lleó marí de Nova Zelanda n masc
lion de mer de Nouvelle-Zélande

lleó marí de Steller n masc
lion de mer de Steller

lleó marí sud-americà n masc
lion de mer d'Amérique du Sud

lli /ˈʎi/ n masc
lin lin cultivé
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertar /ʎi.beɾˈtaɾ/ /ʎi.βerˈta/ /ʎi.βeɾˈta/ /ʎi.βərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llibert lliberta llibertada llibertades llibertam llibertant llibertar llibertara llibertaran llibertarem llibertaren llibertares llibertareu llibertaria llibertarien llibertaries llibertarà llibertaràs llibertaré llibertaríem llibertaríeu llibertassen llibertasses llibertassin llibertassis llibertat llibertats llibertau llibertava llibertaven llibertaves lliberte llibertem lliberten llibertes llibertessen llibertesses llibertessin llibertessis lliberteu lliberti llibertin llibertis lliberto llibertà llibertàrem llibertàreu llibertàs llibertàssem llibertàsseu llibertàssim llibertàssiu llibertàvem llibertàveu llibertés llibertéssem llibertésseu llibertéssim llibertéssiu llibertí occ sept val v
affranchir

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
liberté
Estat o qualitat de ser lliure.

llibertat d'aprenentatge n fem
liberté d'apprentissage

llibertat d'ensenyament n fem
liberté d'enseignement

llibertat de càtedra n fem
liberté académique

llibertat de recerca n fem
liberté de recherche

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
livre bouquin
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibre de text n masc
livre de classe

llibre electrònic n masc
livre électronique

llibre programat n masc
livre programmé

llibre ramificat n masc
livre brouillé

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
bibliothèque
Moble per a desar o exposar llibres.
librairie
Botiga on es poden comprar llibres.

llibresc /ʎiˈbɾesk/ /ʎiˈbɾəsk/ /ʎiˈbɾɛsk/ /ʎiˈβɾɛsk/ adj masc
livresque

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
cahier
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llibreter /ʎi.bɾeˈteɾ/ /ʎi.βɾeˈte/ /ʎi.βɾəˈte/ n masc
libraire

llicenciar /ʎi.sen.siˈa/ /ʎi.sen.siˈaɾ/ /ʎi.sən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llicencia llicenciada llicenciades llicenciam llicenciant llicenciar llicenciara llicenciaran llicenciarem llicenciaren llicenciares llicenciareu llicenciaria llicenciarien llicenciaries llicenciarà llicenciaràs llicenciaré llicenciaríem llicenciaríeu llicenciassen llicenciasses llicenciassin llicenciassis llicenciat llicenciats llicenciau llicenciava llicenciaven llicenciaves llicencie llicenciem llicencien llicencies llicenciessen llicenciesses llicenciessin llicenciessis llicencieu llicencii llicencio llicencià llicenciàrem llicenciàreu llicenciàs llicenciàssem llicenciàsseu llicenciàssim llicenciàssiu llicenciàvem llicenciàveu llicenciés llicenciéssem llicenciésseu llicenciéssim llicenciéssiu llicencií llicenciï llicenciïn llicenciïs occ sept val v
licencier
Donar algun tipus de permís, llicència.

llicenciat /ʎi.sen.siˈat/ /ʎi.sən.siˈat/ n masc
licencié

llicenciatura /ʎi.sen.si.aˈtu.ɾa/ /ʎi.sən.si.əˈtu.ɾə/ n fem
licence

llicenciós /ʎi.sen.siˈos/ /ʎi.sən.siˈos/ adj masc
licencieux

llicorella /ʎi.koˈɾe.ʎa/ /ʎi.koˈɾe.ʎə/ /ʎi.kuˈɾe.ʎə/ n fem
ardoise

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
licence

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
ligue
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
coiffure
Peça de vestir que es posa al cap.
liaison
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligams /ʎiˈɣams/ n masc
rubans

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
lier
Assegurar amb una corda o similar.
draguer
Flirtejar

llim /ˈʎim/ n masc
limon
Tipus de terreny format per la unió d'aigua i terra, barrejat amb restes orgàniques vegetals.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
lime
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
lime citron vert
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.
rouvet
(peixos) Peix de la família dels gempílids, de color marró amb aletes negres, de pell rugosa amb escuts tèrmics (Ruvettus pretiosus).

llimac /ʎiˈmak/ n masc
limace

llimada /ʎiˈma.ða/ /ʎiˈma.ðə/ n fem
limage
Acció de llimar.
(billar) Moviment de preparació d'un cop consistent a fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola.

llimadura /ʎi.maˈðu.ɾa/ /ʎi.məˈðu.ɾə/ n fem
limaille
(plural) Conjunt de partícules despreses per una llima.

llimar /ʎiˈma/ /ʎiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llim llima llimada llimades llimam llimant llimar llimara llimaran llimarem llimaren llimares llimareu llimaria llimarien llimaries llimarà llimaràs llimaré llimaríem llimaríeu llimassen llimasses llimassin llimassis llimat llimats llimau llimava llimaven llimaves llime llimem llimen llimes llimessen llimesses llimessin llimessis llimeu llimi llimin llimis llimo llimà llimàrem llimàreu llimàs llimàssem llimàsseu llimàssim llimàssiu llimàvem llimàveu llimés lliméssem llimésseu lliméssim lliméssiu llimí occ sept val v
limer
Treballar amb la llima.
Polir o retocar alguna obra.
(billar) Fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola, com a moviment de preparació d'un cop.

llimbs /ˈʎims/ n masc
limbes

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
citron
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
citronnade

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
lignage lignée

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
linteau

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
seuil
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

llinya /ˈʎi.ɲa/ /ˈʎi.ɲə/ n fem
ligne

lliri n masc
lis

llis /ˈʎis/ adj masc
lisse

lliscada /ʎisˈka.ða/ /ʎisˈka.ðə/ n fem
glissade
(beisbol) Acció d'un corredor de deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscada amb la cama flexionada n fem
glissade avec la jambe fléchie

lliscada de cap n fem
glissade à plat ventre

lliscada de ganxo n fem
glissade en crochet

lliscament /ʎis.kaˈmen/ /ʎis.kaˈment/ /ʎis.kəˈmen/ /ʎis.kəˈment/ n masc
glissement

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llisc llisca lliscada lliscades lliscam lliscant lliscar lliscara lliscaran lliscarem lliscaren lliscares lliscareu lliscaria lliscarien lliscaries lliscarà lliscaràs lliscaré lliscaríem lliscaríeu lliscassen lliscasses lliscassin lliscassis lliscat lliscats lliscau lliscava lliscaven lliscaves llisco lliscà lliscàrem lliscàreu lliscàs lliscàssem lliscàsseu lliscàssim lliscàssiu lliscàvem lliscàveu llisque llisquem llisquen llisques llisquessen llisquesses llisquessin llisquessis llisqueu llisqui llisquin llisquis llisqués llisquéssem llisquésseu llisquéssim llisquéssiu llisquí occ sept val v
glisser
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.
(beisbol) Deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, un corredor, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
glissant

llissa capplà n fem
muge pointu

llissa fusany n fem
mulet sauter

llissa galta-roja n fem
muge doré

llissa llobarrera n fem
carido

llissa morruda n fem
mange-sabon

llissa vera n fem
mulet lippu

llista /ˈʎis.ta/ n fem
rayure liste
Tira o ratlla diferent en una tela.
liste
Registre o full de paper amb una enumeració o compilació d'un conjunt d'elements.
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llistat /ʎisˈtat/ adj masc
rayé
Que té llistes o ratlles, decorat o amb marques de diferents colors.

llistat /ʎisˈtat/ n masc
listage
(informàtica) Còpia impresa d'un programa o conjunt de dades.

llistó /ʎisˈto/ n masc
lisière

llisèria /ʎiˈzɛ.ɾi.a/ /ʎiˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
arnoglosse de Méditerranée

llit n masc
lit
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.
Camí per on corren les aigües fluvials.

llit fluvial n masc
lit

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
tendeur
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
couchette
Llit fix en una cabina d’una embarcació, un tren.
banettes
Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
livre

lliurada /ʎiwˈɾa.ða/ /ʎiwˈɾa.ðə/ n fem
pelote livrée

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
livraison

lliurar /ʎiwˈɾa/ /ʎiwˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lliur lliura lliurada lliurades lliuram lliurant lliurar lliurara lliuraran lliurarem lliuraren lliurares lliurareu lliuraria lliurarien lliuraries lliurarà lliuraràs lliuraré lliuraríem lliuraríeu lliurassen lliurasses lliurassin lliurassis lliurat lliurats lliurau lliurava lliuraven lliuraves lliure lliurem lliuren lliures lliuressen lliuresses lliuressin lliuressis lliureu lliuri lliurin lliuris lliuro lliurà lliuràrem lliuràreu lliuràs lliuràssem lliuràsseu lliuràssim lliuràssiu lliuràvem lliuràveu lliurés lliuréssem lliurésseu lliuréssim lliuréssiu lliurí occ sept val v
livrer
Donar, entregar.
(arcaisme) Tenir lloc un conflicte.

lliure /ˈʎiw.ɾe/ Interjection
facile
(pilota basca) Expressió amb què un jugador indica a un company d'equip que té prou espai per a jugar.

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
libre
Que no depèn d'altri.

lliure /ˈʎiw.ɾe/ n neut
libéro
(hoquei sobre herba) Defensor encarregat principalment de fer d'enllaç amb la línia de mitjos.

lliurecanvisme /ʎiw.ɾe.kamˈbiz.me/ /ʎiw.ɾe.kaɱˈviz.me/ /ʎiw.ɾə.kəmˈbiz.mə/ /ʎiw.ɾə.kəɱˈviz.mə/ n masc
libre-échange

lliurepensador /ˌʎiw.ɾe.pen.saˈðo/ /ˌʎiw.ɾe.pen.saˈðoɾ/ /ˌʎiw.ɾə.pən.səˈðo/ adj masc
libre penseur

lliçó n fem
leçon
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
éloge

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
louer

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
louve

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
bar commun

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
louveteau

llobí /ʎoˈbi/ /ʎoˈβi/ /ʎuˈbi/ /ʎuˈβi/ n masc
lupin

lloc n masc
place lieu

lloc de sortida n masc
aire de départ

lloc de treball /ˌʎɔɡ.de.tɾeˈbaʎ/ n masc
poste

lloc específic n masc
poste

lloc web n masc
site web

lloc web educatiu /ˌʎɔk n masc
site Internet éducatif

lloca /ˈʎɔ.ka/ /ˈʎɔ.kə/ n fem
couveuse
Gallina que cova i cria pollets.

lloctinent /ʎok.tiˈnent/ /ˌʎɔk.tiˈnen/ /ˌʎɔk.tiˈnent/ n masc
lieutenant

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llog lloga llogada llogades llogam llogant llogar llogara llogaran llogarem llogaren llogares llogareu llogaria llogarien llogaries llogarà llogaràs llogaré llogaríem llogaríeu llogassen llogasses llogassin llogassis llogat llogats llogau llogava llogaven llogaves llogo llogue lloguem lloguen llogues lloguessen lloguesses lloguessin lloguessis llogueu llogui lloguin lloguis llogués lloguéssem lloguésseu lloguéssim lloguéssiu lloguí llogà llogàrem llogàreu llogàs llogàssem llogàsseu llogàssim llogàssiu llogàvem llogàveu occ sept val v
louer
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
Prendre a lloguer.
emboucher louer
Treballar per cert preu.

llogaret /ʎo.ɣaˈɾet/ /ʎo.ɣəˈɾət/ /ʎu.ɣəˈɾɛt/ n masc
hameau

llogater /ʎo.ɣaˈte/ /ʎo.ɣaˈteɾ/ /ʎo.ɣəˈte/ /ʎu.ɣəˈte/ n masc
locataire

lloguer /ʎoˈɣe/ /ʎoˈɣeɾ/ /ʎuˈɣe/ n masc
loyer

llom /ˈʎom/ n masc
filet lombes

llombard /ʎomˈbaɾt/ /ʎumˈbart/ adj masc
lombard
Tot el que pertany a la regió italiana de la Llombardia.

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
nombril

llonguet /ʎoŋˈget/ /ʎuŋˈgɛt/ n masc
longuet
Pa petit, llargarut i estret amb un solc gran.

llop n masc
loup
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llopada /ʎoˈpa.ða/ /ʎoˈpa.ðə/ /ʎuˈpa.ðə/ n fem
troupeau

llorejar /ʎo.ɾeˈd͡ʒa/ /ʎo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎo.ɾeˈʒa/ /ʎo.ɾəˈd͡ʒa/ /ʎu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llorege lloregem lloregen lloreges lloregessen lloregesses lloregessin lloregessis lloregeu lloregi lloregin lloregis lloregés lloregéssem lloregésseu lloregéssim lloregéssiu lloregí lloreig lloreja llorejada llorejades llorejam llorejant llorejar llorejara llorejaran llorejarem llorejaren llorejares llorejareu llorejaria llorejarien llorejaries llorejarà llorejaràs llorejaré llorejaríem llorejaríeu llorejassen llorejasses llorejassin llorejassis llorejat llorejats llorejau llorejava llorejaven llorejaves llorejo llorejà llorejàrem llorejàreu llorejàs llorejàssem llorejàsseu llorejàssim llorejàssiu llorejàvem llorejàveu occ sept val v
récompenser

llorejat /ʎo.ɾeˈd͡ʒat/ /ʎo.ɾeˈʒat/ /ʎo.ɾəˈd͡ʒat/ /ʎu.ɾəˈʒat/ adj masc
lauréat

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
laurier
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloriguera /ʎo.ɾiˈɣe.ɾa/ /ʎo.ɾiˈɣe.ɾə/ /ʎu.ɾiˈɣe.ɾə/ n fem
terrier

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
lapereau

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
perroquet
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llossar /ʎoˈsa/ /ʎoˈsaɾ/ /ʎuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llos llossa llossada llossades llossam llossant llossar llossara llossaran llossarem llossaren llossares llossareu llossaria llossarien llossaries llossarà llossaràs llossaré llossaríem llossaríeu llossassen llossasses llossassin llossassis llossat llossats llossau llossava llossaven llossaves llosse llossem llossen llosses llossessen llossesses llossessin llossessis llosseu llossi llossin llossis llosso llossà llossàrem llossàreu llossàs llossàssem llossàsseu llossàssim llossàssiu llossàvem llossàveu llossés llosséssem llossésseu llosséssim llosséssiu llossí occ sept val v
aiguiser

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
loge
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

llotós /ʎoˈtos/ /ʎuˈtos/ adj masc
boueux

llucar /ʎuˈka/ /ʎuˈkaɾ/ lluca llucada llucades llucant llucar llucaran llucarem llucaren llucares llucareu llucaria llucarien llucaries llucarà llucaràs llucaré llucaríem llucaríeu llucat llucats llucava llucaven llucaves lluco llucà llucàrem llucàreu llucàvem llucàveu lluque lluquem lluquen lluques lluquessen lluquesses lluquessin lluquessis lluqueu lluqui lluquin lluquis lluqués lluquéssem lluquésseu lluquéssim lluquéssiu lluquí occ v
guetter
Mirar, observar amb atenció.

llucar-hi /ʎuˈka.ɾi/ lluca llucada llucades llucant llucar llucaran llucarem llucaren llucares llucareu llucaria llucarien llucaries llucarà llucaràs llucaré llucaríem llucaríeu llucat llucats llucava llucaven llucaves lluco llucà llucàrem llucàreu llucàvem llucàveu lluque lluquem lluquen lluques lluquessen lluquesses lluquessin lluquessis lluqueu lluqui lluquin lluquis lluqués lluquéssem lluquésseu lluquéssim lluquéssiu lluquí occ v
se rendre compte
Saber captar les coses.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
tarin des aulnes

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
luciole
Cuca de llum.

lluerna fosca n fem
grondin morrude

lluerna roja n fem
grondin rouge

lluerna vera n fem
grondin perlon

lluert /ʎuˈɛrt/ n masc
limbert royal
Peix de la família dels aulòpids de color terrós amb taques fosques (Aulopus filamentosus).

llufa /ˈʎu.fa/ /ˈʎu.fə/ n fem
vesse
Ventositat expel·lida sense soroll.

llufar-se /ʎu.fərˈsə/ /ʎuˈfar.sə/ /ʎuˈfaɾ.se/ /ʎuˈfaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lluf llufa llufada llufades llufam llufant llufar llufara llufaran llufarem llufaren llufares llufareu llufaria llufarien llufaries llufarà llufaràs llufaré llufaríem llufaríeu llufassen llufasses llufassin llufassis llufat llufats llufau llufava llufaven llufaves llufe llufem llufen llufes llufessen llufesses llufessin llufessis llufeu llufi llufin llufis llufo llufà llufàrem llufàreu llufàs llufàssem llufàsseu llufàssim llufàssiu llufàvem llufàveu llufés lluféssem llufésseu lluféssim lluféssiu llufí occ sept val v
vesser

lluir /ʎuˈi/ /ʎuˈiɾ/ bal llu llua llueix llueixen llueixes llueixi llueixin llueixis llueixo lluen llues lluesc lluesqui lluesquin lluesquis lluint lluir lluiran lluirem lluireu lluiria lluirien lluiries lluirà lluiràs lluiré lluiríem lluiríeu lluo llus lluu lluus lluí lluíem lluíeu lluírem lluíreu lluís lluíssem lluísseu lluíssim lluíssiu lluï lluïa lluïda lluïdes lluïen lluïes lluïguem lluïgueu lluïm lluïn lluïra lluïren lluïres lluïs lluïsca lluïsquen lluïsques lluïssen lluïsses lluïssin lluïssis lluït lluïts lluïu lluïxo n-occ occ sept val v
luire
Resplendir, brillar, emetre llum.
réussir
(pronominal) Quedar bé en algun assumpte.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
lutte
Acte de lluitar.
ballon tenu
(basquetbol) Situació de joc consistent a tenir dos o més adversaris una mà o totes dues sobre la pilota de manera que cap no pot obtenir-ne la possessió sense recórrer a una brusquedat excessiva.

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lluit lluita lluitada lluitades lluitam lluitant lluitar lluitara lluitaran lluitarem lluitaren lluitares lluitareu lluitaria lluitarien lluitaries lluitarà lluitaràs lluitaré lluitaríem lluitaríeu lluitassen lluitasses lluitassin lluitassis lluitat lluitats lluitau lluitava lluitaven lluitaves lluite lluitem lluiten lluites lluitessen lluitesses lluitessin lluitessis lluiteu lluiti lluitin lluitis lluito lluità lluitàrem lluitàreu lluitàs lluitàssem lluitàsseu lluitàssim lluitàssiu lluitàvem lluitàveu lluités lluitéssem lluitésseu lluitéssim lluitéssiu lluití occ sept val v
lutter

llum n fem
lumière
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
lampe
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum ambiental n fem
lumière ambiante

llum verd n masc
feu vert
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

llum vermell n masc
feu rouge

llumenera /ʎu.meˈne.ɾa/ /ʎu.məˈne.ɾə/ n fem
lumière
Persona que destaca per la intel·ligència.

lluminositat /ʎu.mi.no.ziˈtat/ /ʎu.mi.nu.ziˈtat/ n fem
luminosité

lluminària /ʎu.miˈna.ɾi.a/ /ʎu.miˈna.ɾi.ə/ n masc
illuminations

lluna /ˈʎu.na/ n fem
lune
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
pleine lune

llunada /ʎuˈna.ða/ /ʎuˈna.ðə/ n fem
requin-marteau commun
Peix de la família dels esfírnids, de cap aplanat i allargat en dos lòbuls en forma de mitja lluna, amb els ulls en els extrems (Sphyrna zygaena)
requin-marteau à petits yeux
Peix de la família dels esfírnids, de cap molt allargat en dos lòbuls, amb ulls petits en els extrems i zones de color daurat brillant (Sphyrna tudes)

llunada fistonada n fem
requin-marteau halicorne

llunada grossa n fem
grand requin marteau
Peix de la família dels esfírnids, el més gran amb una longitud màxima de 6,1 m, característic pel cap molt pla i ample i per l’aleta dorsal en forma de falç (Sphyrna mokarran).

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
loin

llunyania /ʎu.ɲaˈni.a/ /ʎu.ɲəˈni.ə/ n fem
lointain

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
distant

llur /ˈʎur/ adj
leur

lluç /ˈʎus/ n masc
merlu blanc
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)
andouille
Persona no espavilada.

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
larme

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
peine
Allò que inspira pietat.

llòbrec /ˈʎɔ.bɾek/ llòbrega adj masc
lugubre

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
loutre

llúdria costanera sud-americana n fem
loutre de mer

llúdria marina n fem
loutre de mer

lobotes de Surinam n masc
croupia roche

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
local

localitat /ɫo.ka.ɫiˈtat/ /ɫo.kə.ɫiˈtat/ /ɫu.kə.ɫiˈtat/ n fem
localité
Lloc habitat per persones que hi resideixen habitualment.
Cadascun dels seients que es venen en una sala d'espectacles.

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
emplacement

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) localitz localitza localitzada localitzades localitzam localitzant localitzar localitzara localitzaran localitzarem localitzaren localitzares localitzareu localitzaria localitzarien localitzaries localitzarà localitzaràs localitzaré localitzaríem localitzaríeu localitzassen localitzasses localitzassin localitzassis localitzat localitzats localitzau localitzava localitzaven localitzaves localitze localitzem localitzen localitzes localitzessen localitzesses localitzessin localitzessis localitzeu localitzi localitzin localitzis localitzo localitzà localitzàrem localitzàreu localitzàs localitzàssem localitzàsseu localitzàssim localitzàssiu localitzàvem localitzàveu localitzés localitzéssem localitzésseu localitzéssim localitzéssiu localitzí occ sept val v
localiser

locionar /ɫo.si.oˈna/ /ɫo.si.oˈnaɾ/ /ɫu.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) locion lociona locionada locionades locionam locionant locionar locionara locionaran locionarem locionaren locionares locionareu locionaria locionarien locionaries locionarà locionaràs locionaré locionaríem locionaríeu locionassen locionasses locionassin locionassis locionat locionats locionau locionava locionaven locionaves locione locionem locionen lociones locionessen locionesses locionessin locionessis locioneu locioni locionin locionis lociono locionà locionàrem locionàreu locionàs locionàssem locionàsseu locionàssim locionàssiu locionàvem locionàveu locionés locionéssem locionésseu locionéssim locionéssiu locioní occ sept val v
lotionner

locució /ɫo.ku.siˈo/ /ɫu.ku.siˈo/ n fem
locution

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logarithme

logopeda /ɫo.ɣoˈpe.ða/ /ɫu.ɣuˈpɛ.ðə/ n neut
logopédiste

logopèdia /lo.ɣoˈpɛ.ði.a/ /lu.ɣuˈpɛ.ði.ə/ n fem
logopédie

logístic /ɫoˈd͡ʒis.tik/ /ɫoˈʒis.tik/ /ɫuˈʒis.tik/ adj masc
logistique

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
logistique

lona /ˈɫo.na/ /ˈɫo.nə/ n fem
olona

longa /ˈɫoŋ.ɡa/ /ˈɫoŋ.ɡə/ n fem
longue

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ longeva adj masc
longévif

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
longitude

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
loquace
Que parla molt.

lot /ˈɫɔt/ n masc
lot
Conjunt de coses que s’agrupen amb una determinada finalitat.
(videojocs) Conjunt format per una consola de joc i un videojoc o un perifèric que es comercialitzen conjuntament.

loti /ˈɫɔ.ti/ n masc
loti

lubrificar /ɫu.bɾi.fiˈkaɾ/ /ɫu.βɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lubrific lubrifica lubrificada lubrificades lubrificam lubrificant lubrificar lubrificara lubrificaran lubrificarem lubrificaren lubrificares lubrificareu lubrificaria lubrificarien lubrificaries lubrificarà lubrificaràs lubrificaré lubrificaríem lubrificaríeu lubrificassen lubrificasses lubrificassin lubrificassis lubrificat lubrificats lubrificau lubrificava lubrificaven lubrificaves lubrifico lubrificà lubrificàrem lubrificàreu lubrificàs lubrificàssem lubrificàsseu lubrificàssim lubrificàssiu lubrificàvem lubrificàveu lubrifique lubrifiquem lubrifiquen lubrifiques lubrifiquessen lubrifiquesses lubrifiquessin lubrifiquessis lubrifiqueu lubrifiqui lubrifiquin lubrifiquis lubrifiqués lubrifiquéssem lubrifiquésseu lubrifiquéssim lubrifiquéssiu lubrifiquí occ sept val v
lubrifier

luci /ˈɫu.si/ n masc
brochet

lucioperca /ɫu.si.oˈpɛr.ka/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.ka/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.kə/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.kɛ/ /ɫu.si.uˈpɛr.kə/ n fem
sandre

lucrar /ɫuˈkɾa/ /ɫuˈkɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lucr lucra lucrada lucrades lucram lucrant lucrar lucrara lucraran lucrarem lucraren lucrares lucrareu lucraria lucrarien lucraries lucrarà lucraràs lucraré lucraríem lucraríeu lucrassen lucrasses lucrassin lucrassis lucrat lucrats lucrau lucrava lucraven lucraves lucre lucrem lucren lucres lucressen lucresses lucressin lucressis lucreu lucri lucrin lucris lucro lucrà lucràrem lucràreu lucràs lucràssem lucràsseu lucràssim lucràssiu lucràvem lucràveu lucrés lucréssem lucrésseu lucréssim lucréssiu lucrí occ sept val v
profiter

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
lucrative
Que produeix benefici en diners.

lucre /ˈɫu.kɾe/ /ˈɫu.kɾə/ n masc
profit

ludologia n fem
ludologie

ludopatia n fem
jeu pathologique

ludoteca /ɫu.ðoˈte.ka/ /ɫu.ðoˈtɛ.kə/ /ɫu.ðuˈtɛ.kə/ n fem
ludothèque

ludotecari n masc
ludothécaire

ludoteràpia /ˌɫu.ðo.teˈɾa.pi.a/ /ˌɫu.ðo.təˈɾa.pi.ə/ /ˌɫu.ðu.təˈɾa.pi.ə/ n fem
ludothérapie

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ n masc
lougre
Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lul·lià /ɫu.ɫiˈa/ /ɫuɫ.ɫiˈa/ adj
lullien

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
loupe

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
lupus
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

lustre /ˈɫus.tɾe/ /ˈɫus.tɾə/ n masc
lustre

luteci n masc
lutécium

luvar /ɫuˈvaɾ/ /ɫuˈvaɾ/ /ɫuˈβar/ /ɫuˈβaɾ/ n masc
eglefin

luvisòl /ɫu.viˈsɔɫ/ /ɫu.viˈsɔɫ/ /ɫu.βiˈsɔɫ/ n masc
luvisol

luxar /ɫukˈsa/ /ɫukˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lux luxa luxada luxades luxam luxant luxar luxara luxaran luxarem luxaren luxares luxareu luxaria luxarien luxaries luxarà luxaràs luxaré luxaríem luxaríeu luxassen luxasses luxassin luxassis luxat luxats luxau luxava luxaven luxaves luxe luxem luxen luxes luxessen luxesses luxessin luxessis luxeu luxi luxin luxis luxo luxà luxàrem luxàreu luxàs luxàssem luxàsseu luxàssim luxàssiu luxàvem luxàveu luxés luxéssem luxésseu luxéssim luxéssiu luxí occ sept val v
luxer

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
luxembourgeois
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
luxurie

làmed /ˈɫa.met/ /ˈɫa.mət/ n fem
lamèd

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
lame

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
laser

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
lexique

lícit /ˈɫi.sit/ lícita adj masc
licite

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
leader

límit /ˈɫi.mit/ n masc
limite

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
univers ligne
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
droite spectrale équinoxiale
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
ligne terre interpréteur
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.
ligne
(hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n neut
joueur de ligne

línia blava n fem
ligne bleue

línia central n fem
ligne centrale
(esports de pilota) Línia d'un camp de joc real o imaginària traçada paral·lelament a les línies de fons que el divideix en dues meitats iguals.
(bàdminton) Cadascuna de les dues línies d'una pista de joc, una a cada camp, traçades des del mig de la línia de servei curt fins al mig de la línia de fons.

línia central de servei n fem
ligne médiane de service

línia curta n fem
ligne courte

línia d'abonat digital asimètrica n fem
ligne d'abonné numérique asymétrique

línia d'antijoc n fem
ligne d'antijeu

línia d'assaig n fem
ligne de but

línia d'atac n fem
ligne d'attaque
(voleibol) Cadascuna de les dues línies de 5 cm d'amplada d'una pista de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia central, a 3 m de distància.

línia d'avantatge n fem
ligne d'avantage

línia d'entrenadors n fem
ligne des entraîneurs

línia d'àrea de porteria n fem
ligne de surface de but

línia davantera n fem
ligne avant ligne d'attaque
(esports de pilota) Línia de jugadors formada pels jugadors que actuen a la zona més pròxima a la porteria contrària, amb funcions preferentment ofensives.
ligne avant
(voleibol) Línia de jugadors formada pels jugadors que actuen a la zona d'atac.

línia de 0,5 m n fem
ligne de 0,5 m

línia de 10 iardes n fem
ligne de 10 verges

línia de 10 m n fem
ligne des 10 m

línia de 15 m n fem
ligne des 15 m

línia de 16,5 m n fem
ligne de 16,5 m

línia de 2 iardes n fem
ligne de 2 verges

línia de 20 iardes n fem
ligne de 20 verges

línia de 22 m n fem
ligne des 22 m

línia de 22,9 m n fem
ligne des 22,9 m

línia de 3 iardes n fem
ligne de 3 verges

línia de 30 iardes n fem
ligne des 30 yards

línia de 4 m n fem
ligne de 4 m

línia de 40 iardes n fem
ligne de 40 verges

línia de 5 m n fem
ligne des 5 m

línia de 5,5 m n fem
ligne des 5,5 m

línia de 6,75 n fem
ligne des 6,75

línia de 7 m n fem
ligne de 7 m

línia de 9 m n fem
ligne de jet franc

línia de banda n fem
ligne de côté

línia de base n fem
ligne des buts

línia de defensa n fem
ligne défensive

línia de defensors n fem
ligne arrière

línia de falta n fem
ligne au sol de service
(pilota, esquaix) Línia d'una pista de joc traçada transversalment que indica la distància mínima que ha de superar la pilota procedent d'un servei.
ligne de faute
(bowling) Línia d'una pista de bowling traçada transversalment que indica el límit de la zona d'aproximació o la zona de llançament més pròxim a la zona de plantada.

línia de flotació n fem
ligne de flottaison

línia de fons n fem
ligne de fond

línia de fora n fem
ligne de jeu ligne supérieure
(beisbol) Cadascuna de les dues línies de 98 m de llargada d'un camp de joc traçades des de la base de meta que el delimiten pels extrems laterals, passant l'una per la primera base i l'altra per la tercera base.

línia de fora de joc n fem
ligne de hors-jeu

línia de fotògrafs n fem
ligne des photographes

línia de gol n fem
ligne de but
(esports de pilota) Cadascuna de les dues línies reals o imaginàries d'un camp de joc, una a cada camp, traçades transversalment entre els dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
ligne de but ligne du but
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues línies de color vermell d'una pista de joc, una a cada camp, traçades transversalment d'un costat a l'altre de la pista passant pels dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
ligne d'en-but
(futbol americà) Cadascuna de les dues línies d'un camp de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia de fons respectiva, a deu iardes de distància.

línia de iarda n fem
ligne de yard

línia de joc n fem
ligne de jeu

línia de jugadors n fem
ligne de joueurs

línia de límit de canxa n fem
ligne de limite de cancha

línia de mitjos n fem
ligne des demis

línia de paleta de cuir n fem
ligne de but paleta-cuir

línia de paleta de goma n fem
ligne de but paleta-gomme

línia de passa n fem
ligne de pasa

línia de passada n fem
ligne de passe

línia de pilota curta en mà n fem
ligne de but main-nue

línia de pilota morta n fem
ligne de ballon mort

línia de placatge n fem
ligne d'encontre

línia de primera base n fem
ligne de première base

línia de putt n fem
ligne de putt

línia de pèrdua n fem
ligne de perte

línia de recepció n fem
ligne de réception de service

línia de scrimmage n fem
ligne de mêlée

línia de servei n fem
ligne de service

línia de servei de toc n fem
ligne de remise en jeu

línia de servei directe n fem
ligne de service rapide

línia de servei llarg d'individuals n fem
ligne de service long de simple

línia de servei llarg de dobles n fem
ligne de service long de double

línia de tercera base n fem
ligne de troisième base

línia de tirs lliures n fem
ligne de lancer franc

línia de toc n fem
ligne de touche

línia de toc d'assaig n fem
ligne de touche de but

línia defensiu central n masc
bloqueur de front

línia defensiu exterior n masc
ailier défensif

línia defensiu interior n masc
bloqueur défensif

línia defensiva n fem
ligne arrière ligne défensive
(futbol americà) Línia de jugadors de l'equip defensor formada pels jugadors que actuen a la zona més allunyada de la zona d'anotació pròpia, amb la funció de superar la línia ofensiva adversària fins a arribar al jugador en possessió de la pilota, de placar els corredors i de provar d'impedir les passades del quarterback.

línia frontal de l'àrea de meta n fem
ligne de la surface de but

línia frontal de l'àrea de penal n fem
ligne de la surface de réparation

línia inferior n fem
board

línia interior n fem
ligne de remise en jeu

línia lateral d'individuals n fem
ligne de côté de simple

línia lateral de dobles n fem
ligne de côté de double

línia limítrofa n fem
ligne de limite

línia mitjana n fem
ligne médiane médiane de l'arrière du court
(rugbi) Línia imaginària d'una àrea de joc traçada passant per les espatlles dels jugadors de la primera línia d'una melé ordenada.
médiane de l'arrière du court
(esquaix) Línia d'una pista de joc traçada paral·lelament a les parets laterals que divideix l'àrea situada entre la línia de falta i la paret posterior en dues meitats iguals.

línia ofensiva n fem
ligne offensive

línia pel punt d'assaig n fem
ligne passant par la marque

línia transversal n fem
ligne de faute

líquid adj masc
liquide
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
liquide

lívid /ˈɫi.vit/ /ˈɫi.vit/ /ˈɫi.βit/ adj masc
livide

lúmel n masc
lumel

mabre /ˈma.bɾe/ /ˈma.βɾə/ n masc
marbré

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ adj masc
macabre

macadamitzar /ma.ka.ða.miˈd͡za/ /ma.ka.ða.miˈza/ /ma.ka.ða.miˈzaɾ/ /mə.kə.ðə.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) macadamitz macadamitza macadamitzada macadamitzades macadamitzam macadamitzant macadamitzar macadamitzara macadamitzaran macadamitzarem macadamitzaren macadamitzares macadamitzareu macadamitzaria macadamitzarien macadamitzaries macadamitzarà macadamitzaràs macadamitzaré macadamitzaríem macadamitzaríeu macadamitzassen macadamitzasses macadamitzassin macadamitzassis macadamitzat macadamitzats macadamitzau macadamitzava macadamitzaven macadamitzaves macadamitze macadamitzem macadamitzen macadamitzes macadamitzessen macadamitzesses macadamitzessin macadamitzessis macadamitzeu macadamitzi macadamitzin macadamitzis macadamitzo macadamitzà macadamitzàrem macadamitzàreu macadamitzàs macadamitzàssem macadamitzàsseu macadamitzàssim macadamitzàssiu macadamitzàvem macadamitzàveu macadamitzés macadamitzéssem macadamitzésseu macadamitzéssim macadamitzéssiu macadamitzí occ sept val v
macadamiser

macar /maˈka/ /maˈkaɾ/ /məˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mac maca macada macades macam macant macar macara macaran macarem macaren macares macareu macaria macarien macaries macarà macaràs macaré macaríem macaríeu macassen macasses macassin macassis macat macats macau macava macaven macaves maco macà macàrem macàreu macàs macàssem macàsseu macàssim macàssiu macàvem macàveu maque maquem maquen maques maquessen maquesses maquessin maquessis maqueu maqui maquin maquis maqués maquéssem maquésseu maquéssim maquéssiu maquí occ sept val v
meurtrir
Danyar un cos amb contusions.

macarró /ma.kaˈro/ /mə.kəˈro/ n masc
penne
(normalment en plural) Pasta de farina en forma de tub curt tallat al biaix.
maquereau
Home que viu a costa d’una prostituta.
macaron
Galeta doble i rodona feta d’ametlles, sucre i clara d’ou, típica de la pastisseria francesa.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ macedònia adj masc
macédonien
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
Macédonien
Persona que habita o és originària de Macedònia.

macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ n fem
macédoine

maceració /ma.se.ɾa.siˈo/ /mə.sə.ɾə.siˈo/ n fem
macération

macerar /ma.seˈɾa/ /ma.seˈɾaɾ/ /mə.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) macer macera macerada macerades maceram macerant macerar macerara maceraran macerarem maceraren macerares macerareu maceraria macerarien maceraries macerarà maceraràs maceraré maceraríem maceraríeu macerassen macerasses macerassin macerassis macerat macerats macerau macerava maceraven maceraves macere macerem maceren maceres maceressen maceresses maceressin maceressis macereu maceri macerin maceris macero macerà maceràrem maceràreu maceràs maceràssem maceràsseu maceràssim maceràssiu maceràvem maceràveu macerés maceréssem macerésseu maceréssim maceréssiu macerí occ sept val v
macérer
Estovar una cosa submergint-la en un líquid.

maceta /maˈse.ta/ /məˈsə.tə/ /məˈsɛ.tə/ n fem
massette
(construcció) Martell robust de secció quadrada usat pels mestres de cases i els picapedrers.
serpe
(forestal) Eina de dos talls per a treure l'escorça dels arbres.

machinima n fem
machinima

macip /maˈsip/ /məˈsip/ n masc
garçon
Persona, especialment jove, que està al servei d'un altre.
apprenti
Aprenent d'un ofici.

macroeducació /ˌma.kɾo.e.ðu.ka.siˈo/ /ˌma.kɾo.ðu.kə.siˈo/ /ˌma.kɾu.ðu.kə.siˈo/ n fem
macro-éducation

madeira /maˈðej.ɾa/ /məˈðɛj.ɾə/ n masc
madère

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
belle-mère marâtre

madrileny /mə.ðɾiˈɫəɲ/ /mə.ðɾiˈɫɛɲ/ adj masc
madrilène

madrilla /maˈðɾi.ʎa/ /məˈðɾi.ʎə/ n fem
soffie
Peix de la família dels ciprínids, de cos allargat, que es troba en rius entre el Roine i l’Ebre (Parachondrostoma toxostoma).

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
fraise fraisier

maduixa de bosc n fem
fraise des bois

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
mûr
Crescut, adult.
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

maduració n fem
maturation

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) madur madura madurada madurades maduram madurant madurar madurara maduraran madurarem maduraren madurares madurareu maduraria madurarien maduraries madurarà maduraràs maduraré maduraríem maduraríeu madurassen madurasses madurassin madurassis madurat madurats madurau madurava maduraven maduraves madure madurem maduren madures maduressen maduresses maduressin maduressis madureu maduri madurin maduris maduro madurà maduràrem maduràreu maduràs maduràssem maduràsseu maduràssim maduràssiu maduràvem maduràveu madurés maduréssem madurésseu maduréssim maduréssiu madurí occ sept val v
mûrir

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
maturité

maduresa vocacional n fem
maturité vocationnelle

mag /ˈmak/ n masc
magicien
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magarrufa /ma.ɣaˈru.fa/ /mə.ɣəˈru.fə/ n fem
roublardise

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
magasin entrepôt

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
madeleine

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
magenta

magisteri /ma.d͡ʒisˈtɛ.ɾi/ /ma.ʒisˈtɛ.ɾi/ /mə.ʒisˈtɛ.ɾi/ n masc
études d'instituteur

magistral /ma.d͡ʒisˈtɾaɫ/ /ma.ʒisˈtɾaɫ/ /mə.ʒisˈtɾaɫ/ adj
magistral

magistrat /ma.ʒisˈtɾat/ /mə.ʒisˈtɾat/ n masc
magistrat

magistrocentrisme n masc
magistrocentrisme

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ n masc
magnat

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnésium

magnet /maɡˈnet/ /məɡˈnɛt/ n masc
aimant

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
magnétisme

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magnetitz magnetitza magnetitzada magnetitzades magnetitzam magnetitzant magnetitzar magnetitzara magnetitzaran magnetitzarem magnetitzaren magnetitzares magnetitzareu magnetitzaria magnetitzarien magnetitzaries magnetitzarà magnetitzaràs magnetitzaré magnetitzaríem magnetitzaríeu magnetitzassen magnetitzasses magnetitzassin magnetitzassis magnetitzat magnetitzats magnetitzau magnetitzava magnetitzaven magnetitzaves magnetitze magnetitzem magnetitzen magnetitzes magnetitzessen magnetitzesses magnetitzessin magnetitzessis magnetitzeu magnetitzi magnetitzin magnetitzis magnetitzo magnetitzà magnetitzàrem magnetitzàreu magnetitzàs magnetitzàssem magnetitzàsseu magnetitzàssim magnetitzàssiu magnetitzàvem magnetitzàveu magnetitzés magnetitzéssem magnetitzésseu magnetitzéssim magnetitzéssiu magnetitzí occ sept val v
magnétiser
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magneto- /maŋˈne.to/ /maɡˈne.to/ /məŋˈnɛ.to/ /məŋˈnɛ.tu/ prefix
magnéto-

magnetoscopi /maŋˌne.tosˈkɔ.pi/ /maɡˌne.tosˈkɔ.pi/ /məŋˌnə.tosˈkɔ.pi/ /məŋˌnɛ.tusˈkɔ.pi/ n masc
magnétoscope

magnetostratigrafia /maŋˌne.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /maɡˌne.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /məŋˌnɛ.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /məŋˌnɛ.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
magnétostratigraphie

magnetostàtic /maŋ.ne.tosˈta.tik/ /maɡ.ne.tosˈta.tik/ /məŋ.nə.tosˈta.tik/ /məŋ.nə.tusˈta.tik/ adj masc
magnétostatique

magnetostàtica /maŋ.ne.tosˈta.ti.ka/ /maɡ.ne.tosˈta.ti.ka/ /məŋ.nə.tosˈta.ti.kə/ /məŋ.nə.tusˈta.ti.kə/ n fem
magnétostatique

magnetòfon /maŋ.neˈtɔ.fon/ /maɡ.neˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fun/ n masc
magnétophone
Aparell d’enregistrament i de reproducció de sons per mitjà de la imantació permanent d'una cinta magnètica.

magnificar /maŋ.ni.fiˈka/ /maɡ.ni.fiˈka/ /maɡ.ni.fiˈkaɾ/ /məŋ.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magnific magnifica magnificada magnificades magnificam magnificant magnificar magnificara magnificaran magnificarem magnificaren magnificares magnificareu magnificaria magnificarien magnificaries magnificarà magnificaràs magnificaré magnificaríem magnificaríeu magnificassen magnificasses magnificassin magnificassis magnificat magnificats magnificau magnificava magnificaven magnificaves magnifico magnificà magnificàrem magnificàreu magnificàs magnificàssem magnificàsseu magnificàssim magnificàssiu magnificàvem magnificàveu magnifique magnifiquem magnifiquen magnifiques magnifiquessen magnifiquesses magnifiquessin magnifiquessis magnifiqueu magnifiqui magnifiquin magnifiquis magnifiqués magnifiquéssem magnifiquésseu magnifiquéssim magnifiquéssiu magnifiquí occ sept val v
magnifier

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
ampleur

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
magnétique

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
magnifique

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ n fem
magnolia

magolar /ma.ɣoˈɫa/ /ma.ɣoˈɫaɾ/ /mə.ɣoˈɫa/ /mə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) magol magola magolada magolades magolam magolant magolar magolara magolaran magolarem magolaren magolares magolareu magolaria magolarien magolaries magolarà magolaràs magolaré magolaríem magolaríeu magolassen magolasses magolassin magolassis magolat magolats magolau magolava magolaven magolaves magole magolem magolen magoles magolessen magolesses magolessin magolessis magoleu magoli magolin magolis magolo magolà magolàrem magolàreu magolàs magolàssem magolàsseu magolàssim magolàssiu magolàvem magolàveu magolés magoléssem magolésseu magoléssim magoléssiu magolí occ sept val v
meurtrir

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
grenade

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
maigre

magrejar /ma.ɣɾeˈd͡ʒa/ /ma.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /ma.ɣɾeˈʒa/ /mə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /mə.ɣɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) magrege magregem magregen magreges magregessen magregesses magregessin magregessis magregeu magregi magregin magregis magregés magregéssem magregésseu magregéssim magregéssiu magregí magreig magreja magrejada magrejades magrejam magrejant magrejar magrejara magrejaran magrejarem magrejaren magrejares magrejareu magrejaria magrejarien magrejaries magrejarà magrejaràs magrejaré magrejaríem magrejaríeu magrejassen magrejasses magrejassin magrejassis magrejat magrejats magrejau magrejava magrejaven magrejaves magrejo magrejà magrejàrem magrejàreu magrejàs magrejàssem magrejàsseu magrejàssim magrejàssiu magrejàvem magrejàveu occ sept val v
mincir
Ésser com magre.

maharaja /ma.haˈɾa.d͡ʒa/ /ma.haˈɾa.ʒa/ /mə.həˈɾa.ʒə/ n masc
maharaja

mahometitzar /ma.o.me.tiˈd͡za/ /ma.o.me.tiˈza/ /ma.o.me.tiˈzaɾ/ /mə.o.mə.tiˈd͡za/ /mə.u.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mahometitz mahometitza mahometitzada mahometitzades mahometitzam mahometitzant mahometitzar mahometitzara mahometitzaran mahometitzarem mahometitzaren mahometitzares mahometitzareu mahometitzaria mahometitzarien mahometitzaries mahometitzarà mahometitzaràs mahometitzaré mahometitzaríem mahometitzaríeu mahometitzassen mahometitzasses mahometitzassin mahometitzassis mahometitzat mahometitzats mahometitzau mahometitzava mahometitzaven mahometitzaves mahometitze mahometitzem mahometitzen mahometitzes mahometitzessen mahometitzesses mahometitzessin mahometitzessis mahometitzeu mahometitzi mahometitzin mahometitzis mahometitzo mahometitzà mahometitzàrem mahometitzàreu mahometitzàs mahometitzàssem mahometitzàsseu mahometitzàssim mahometitzàssiu mahometitzàvem mahometitzàveu mahometitzés mahometitzéssem mahometitzésseu mahometitzéssim mahometitzéssiu mahometitzí occ sept val v
mahométiser

mai adv
jamais

maia /ˈma.ja/ /ˈma.jə/ n neut
maya

maig n masc
mai
Cinquè mes de l'any.

maimó /majˈmo/ /məjˈmo/ adj masc
nonchalant

mainada /majˈna.ða/ /məjˈna.ðə/ n fem
marmaille
Conjunt de criatures d'una casa.

mainadera /maj.naˈðe.ɾa/ n fem
nurse

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
mayonnaise

maire /ˈmaj.ɾe/ /ˈmaj.ɾə/ n fem
merlan bleu

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
majesté

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ adj
majeur
Més gran.
Més important.
major
Que s’encarrega del detall en un cos de l'exèrcit.
grand
(nàutica) Referit al pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n fem
principale
(nàutica) Vela principal d'una embarcació que va en l'arbre mestre o major.
majeur
Primera premissa d'un sil·logisme.

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
major
Cap de l’exèrcit.
grand mât
(nàutica) Pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

major d'edat n neut
majeur
Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majorar /ma.d͡ʒoˈɾa/ /ma.d͡ʒoˈɾaɾ/ /ma.ʒoˈɾa/ /mə.ʒoˈɾa/ /mə.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) major majora majorada majorades majoram majorant majorar majorara majoraran majorarem majoraren majorares majorareu majoraria majorarien majoraries majorarà majoraràs majoraré majoraríem majoraríeu majorassen majorasses majorassin majorassis majorat majorats majorau majorava majoraven majoraves majore majorem majoren majores majoressen majoresses majoressin majoressis majoreu majori majorin majoris majoro majorà majoràrem majoràreu majoràs majoràssem majoràsseu majoràssim majoràssiu majoràvem majoràveu majorés majoréssem majorésseu majoréssim majoréssiu majorí occ sept val v
majorer

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
majordome

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
majorité

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
grossiste

majoritàriament /ma.d͡ʒo.ɾiˌta.ɾi.aˈmen/ /ma.d͡ʒo.ɾiˌta.ɾi.aˈment/ /ma.ʒo.ɾiˌta.ɾi.aˈmen/ /mə.ʒo.ɾiˌta.ɾi.əˈment/ /mə.ʒu.ɾiˌta.ɾi.əˈmen/ adv
majoritairement

majúscula /maˈd͡ʒus.ku.ɫa/ /maˈʒus.ku.ɫa/ /məˈʒus.ku.ɫə/ n fem
majuscule

mal adj masc
mauvais
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal adv
mal
Complement de manera, no gens bé.

mal n masc
mal
Maldat, fet inacceptable moralment.
Sensació de dolor o malaltia.
Resultat físic d'un cop o estrip, dany

mal de cap n masc
mal de tête

malaguanyar /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲa/ /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲaɾ/ /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲa/ malaguanya malaguanyada malaguanyades malaguanyant malaguanyar malaguanyaran malaguanyarem malaguanyaren malaguanyares malaguanyareu malaguanyaria malaguanyarien malaguanyaries malaguanyarà malaguanyaràs malaguanyaré malaguanyaríem malaguanyaríeu malaguanyat malaguanyats malaguanyava malaguanyaven malaguanyaves malaguanyem malaguanyen malaguanyes malaguanyessen malaguanyesses malaguanyessin malaguanyessis malaguanyeu malaguanyi malaguanyin malaguanyis malaguanyo malaguanyà malaguanyàrem malaguanyàreu malaguanyàvem malaguanyàveu malaguanyés malaguanyéssem malaguanyésseu malaguanyéssim malaguanyéssiu malaguanyí v
gaspiller

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
malade

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
maladie mal
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltia òrfena n fem
maladie orpheline

malaltís /ma.ɫaɫˈtis/ /mə.ɫəɫˈtis/ adj masc
maladif

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
mal

malaparellat /ˌma.ɫa.pa.ɾeˈʎat/ /ˌma.ɫə.pə.ɾəˈjat/ /ˌma.ɫə.pə.ɾəˈʎat/ adj masc
maltraité

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malachite

malarmat /ˌma.ɫaɾˈmat/ /ˌma.ɫərˈmat/ n masc
malarmat

malastruc /ma.ɫasˈtɾuk/ /mə.ɫəsˈtɾuk/ malastruga adj masc
malchanceux
Que té desgràcia.
malheureux
Que duu desgràcia.

malaurança /ˌmaɫ.awˈɾan.sa/ /ˌmaɫ.əwˈɾan.sə/ n fem
malheureusement

malaurat /ˌmaɫ.awˈɾat/ /ˌmaɫ.əwˈɾat/ adj masc
malheureux

malbaratament /ˌmaɫ.ba.ɾa.taˈment/ /ˌmaɫ.bə.ɾə.təˈmen/ /ˌmaɫ.bə.ɾə.təˈment/ /ˌmaɫ.βa.ɾa.taˈmen/ /ˌmaɫ.βə.ɾə.təˈmen/ n masc
dilapidation

malbaratar /ˌmaɫ.βa.ɾaˈta/ /ˌmaɫ.βa.ɾaˈtaɾ/ /ˌmaɫ.βə.ɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malbarat malbarata malbaratada malbaratades malbaratam malbaratant malbaratar malbaratara malbarataran malbaratarem malbarataren malbaratares malbaratareu malbarataria malbaratarien malbarataries malbaratarà malbarataràs malbarataré malbarataríem malbarataríeu malbaratassen malbaratasses malbaratassin malbaratassis malbaratat malbaratats malbaratau malbaratava malbarataven malbarataves malbarate malbaratem malbaraten malbarates malbaratessen malbaratesses malbaratessin malbaratessis malbarateu malbarati malbaratin malbaratis malbarato malbaratà malbaratàrem malbaratàreu malbaratàs malbaratàssem malbaratàsseu malbaratàssim malbaratàssiu malbaratàvem malbaratàveu malbaratés malbaratéssem malbaratésseu malbaratéssim malbaratéssiu malbaratí occ sept val v
gaspiller

maldar /maɫˈda/ /maɫˈdaɾ/ /məɫˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mald malda maldada maldades maldam maldant maldar maldara maldaran maldarem maldaren maldares maldareu maldaria maldarien maldaries maldarà maldaràs maldaré maldaríem maldaríeu maldassen maldasses maldassin maldassis maldat maldats maldau maldava maldaven maldaves malde maldem malden maldes maldessen maldesses maldessin maldessis maldeu maldi maldin maldis maldo maldà maldàrem maldàreu maldàs maldàssem maldàsseu maldàssim maldàssiu maldàvem maldàveu maldés maldéssem maldésseu maldéssim maldéssiu maldí occ sept val v
démener
Esforçar-se per vèncer obstacles i aconseguir alguna cosa.

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
soucis

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
maladroit

maldir /ˌmaɫˈdi/ /ˌmaɫˈdiɾ/ L'imperatiu «maldis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal maldeia maldeien maldeies maldeim maldeis maldic maldiem maldient maldieu maldiga maldigau maldiguem maldiguen maldiguera maldigueren maldigueres maldigues maldiguessen maldiguesses maldiguessin maldiguessis maldigueu maldigui maldiguin maldiguis maldigué maldiguérem maldiguéreu maldigués maldiguéssem maldiguésseu maldiguéssim maldiguéssiu maldiguí maldir maldiran maldirem maldireu maldiria maldirien maldiries maldirà maldiràs maldiré maldiríem maldiríeu maldis maldit maldita maldites maldits maldiu maldiuen maldius maldèiem maldèieu maldéiem maldéieu occ val v
médire
Dir mal d'alguna persona.

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
malédiction

maleducat /ˌma.ɫe.ðuˈkat/ /ˌma.ɫə.ðuˈkat/ adj masc
mal élevé

maleficiar /ma.ɫe.fi.siˈa/ /ma.ɫe.fi.siˈaɾ/ /mə.ɫə.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maleficia maleficiada maleficiades maleficiam maleficiant maleficiar maleficiara maleficiaran maleficiarem maleficiaren maleficiares maleficiareu maleficiaria maleficiarien maleficiaries maleficiarà maleficiaràs maleficiaré maleficiaríem maleficiaríeu maleficiassen maleficiasses maleficiassin maleficiassis maleficiat maleficiats maleficiau maleficiava maleficiaven maleficiaves maleficie maleficiem maleficien maleficies maleficiessen maleficiesses maleficiessin maleficiessis maleficieu maleficii maleficio maleficià maleficiàrem maleficiàreu maleficiàs maleficiàssem maleficiàsseu maleficiàssim maleficiàssiu maleficiàvem maleficiàveu maleficiés maleficiéssem maleficiésseu maleficiéssim maleficiéssiu maleficií maleficiï maleficiïn maleficiïs occ sept val v
maléficier

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ bal maleeix maleeixen maleeixes maleeixi maleeixin maleeixis maleeixo maleesc maleesqui maleesquin maleesquis maleint maleir maleiran maleirem maleireu maleiria maleirien maleiries maleirà maleiràs maleiré maleiríem maleiríeu maleí maleíem maleíeu maleírem maleíreu maleís maleíssem maleísseu maleíssim maleíssiu maleïa maleïda maleïdes maleïen maleïes maleïguem maleïgueu maleïm maleïra maleïren maleïres maleïsc maleïsca maleïsquen maleïsques maleïssen maleïsses maleïssin maleïssis maleït maleïts maleïu maleïx maleïxen maleïxes maleïxo n-occ occ sept val v
maudire
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malenconia /ma.ɫeŋ.koˈni.a/ /mə.ɫəŋ.koˈni.ə/ /mə.ɫəŋ.kuˈni.ə/ n fem
mélancolie

malenconiós /ma.ɫeŋ.ko.niˈos/ /mə.ɫəŋ.ko.niˈos/ /mə.ɫəŋ.ku.niˈos/ adj masc
mélancolique

malendreç /ˌma.ɫenˈdɾes/ /ˌma.ɫənˈdɾes/ /ˌma.ɫənˈdɾəs/ /ˌma.ɫənˈdɾɛs/ n masc
désordre

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
malentendu

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
valise

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
maudit

maleït siga Interjection
damnation

malfactor /ˌmaɫ.fakˈto/ /ˌmaɫ.fakˈtoɾ/ adj masc
bandit

malferir /ˌmaɫ.feˈɾi/ /ˌmaɫ.feˈɾiɾ/ /ˌmaɫ.fəˈɾi/ bal malfer malfereix malfereixen malfereixes malfereixi malfereixin malfereixis malfereixo malferen malferesc malferesqui malferesquin malferesquis malferi malferia malferida malferides malferien malferies malferiguem malferigueu malferim malferin malferint malferir malferira malferiran malferirem malferiren malferires malferireu malferiria malferirien malferiries malferirà malferiràs malferiré malferiríem malferiríeu malferis malferisc malferisca malferisquen malferisques malferissen malferisses malferissin malferissis malferit malferits malferiu malferix malferixen malferixes malferixo malfers malferí malferíem malferíeu malferírem malferíreu malferís malferíssem malferísseu malferíssim malferíssiu n-occ occ sept val v
blesser

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
malformation

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malgast malgasta malgastada malgastades malgastam malgastant malgastar malgastara malgastaran malgastarem malgastaren malgastares malgastareu malgastaria malgastarien malgastaries malgastarà malgastaràs malgastaré malgastaríem malgastaríeu malgastassen malgastasses malgastassin malgastassis malgastat malgastats malgastau malgastava malgastaven malgastaves malgaste malgastem malgasten malgastes malgastessen malgastesses malgastessin malgastessis malgasteu malgasti malgastin malgastis malgasto malgastà malgastàrem malgastàreu malgastàs malgastàssem malgastàsseu malgastàssim malgastàssiu malgastàvem malgastàveu malgastés malgastéssem malgastésseu malgastéssim malgastéssiu malgastí occ sept val v
gaspiller

malgeneritzar /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malgeneritz malgeneritza malgeneritzada malgeneritzades malgeneritzam malgeneritzant malgeneritzar malgeneritzara malgeneritzaran malgeneritzarem malgeneritzaren malgeneritzares malgeneritzareu malgeneritzaria malgeneritzarien malgeneritzaries malgeneritzarà malgeneritzaràs malgeneritzaré malgeneritzaríem malgeneritzaríeu malgeneritzassen malgeneritzasses malgeneritzassin malgeneritzassis malgeneritzat malgeneritzats malgeneritzau malgeneritzava malgeneritzaven malgeneritzaves malgeneritze malgeneritzem malgeneritzen malgeneritzes malgeneritzessen malgeneritzesses malgeneritzessin malgeneritzessis malgeneritzeu malgeneritzi malgeneritzin malgeneritzis malgeneritzo malgeneritzà malgeneritzàrem malgeneritzàreu malgeneritzàs malgeneritzàssem malgeneritzàsseu malgeneritzàssim malgeneritzàssiu malgeneritzàvem malgeneritzàveu malgeneritzés malgeneritzéssem malgeneritzésseu malgeneritzéssim malgeneritzéssiu malgeneritzí occ sept val v
mégenrer

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
malgré

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
méchant

mall /ˈmaj/ /ˈmaʎ/ n masc
maillet
Maça molt gran, emprat per a trencar pedres, per al què cal fer servir totes dues mans.
rocher
Penyal, roca que sobresurt en una muntanya.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
maille
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

malla de polígons n fem
maille de polygone

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
mésange

mallol /maˈʎɔɫ/ /məˈjɔɫ/ /məˈʎɔɫ/ n masc
barbue

malmenar /ˌmaɫ.meˈna/ /ˌmaɫ.meˈnaɾ/ /ˌmaɫ.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malmena malmenada malmenades malmenam malmenant malmenar malmenara malmenaran malmenarem malmenaren malmenares malmenareu malmenaria malmenarien malmenaries malmenarà malmenaràs malmenaré malmenaríem malmenaríeu malmenassen malmenasses malmenassin malmenassis malmenat malmenats malmenau malmenava malmenaven malmenaves malmene malmenem malmenen malmenes malmenessen malmenesses malmenessin malmenessis malmeneu malmeni malmenin malmenis malmeno malmenà malmenàrem malmenàreu malmenàs malmenàssem malmenàsseu malmenàssim malmenàssiu malmenàvem malmenàveu malmenés malmenéssem malmenésseu malmenéssim malmenéssiu malmení malmèn occ sept val v
malmener

malmetre /ˌmaɫˈme.tɾe/ /ˌmaɫˈmə.tɾə/ /ˌmaɫˈmɛ.tɾə/ bal malmesa malmeses malmesos malmet malmeta malmetem malmeten malmetent malmetera malmeteren malmeteres malmetes malmetessen malmetesses malmetessin malmetessis malmeteu malmeti malmetia malmetien malmeties malmetin malmetis malmeto malmetran malmetre malmetrem malmetreu malmetria malmetrien malmetries malmetrà malmetràs malmetré malmetríem malmetríeu malmets malmeté malmetérem malmetéreu malmetés malmetéssem malmetésseu malmetéssim malmetéssiu malmetí malmetíem malmetíeu malmès malmés occ sept val v
maltraiter

malparit /maɫ.paˈɾit/ /məɫ.pəˈɾit/ n masc
salaud

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
cauchemar mauvais rêve

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
malt

maltosa n fem
maltose

maltractament /ˌmaɫ.tɾak.taˈmen/ /ˌmaɫ.tɾak.taˈment/ /ˌmaɫ.tɾək.təˈmen/ /ˌmaɫ.tɾək.təˈment/ n masc
maltraitance

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) maltract maltracta maltractada maltractades maltractam maltractant maltractar maltractara maltractaran maltractarem maltractaren maltractares maltractareu maltractaria maltractarien maltractaries maltractarà maltractaràs maltractaré maltractaríem maltractaríeu maltractassen maltractasses maltractassin maltractassis maltractat maltractats maltractau maltractava maltractaven maltractaves maltracte maltractem maltracten maltractes maltractessen maltractesses maltractessin maltractessis maltracteu maltracti maltractin maltractis maltracto maltractà maltractàrem maltractàreu maltractàs maltractàssem maltractàsseu maltractàssim maltractàssiu maltractàvem maltractàveu maltractés maltractéssem maltractésseu maltractéssim maltractéssiu maltractí occ sept val v
maltraiter

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
hanche

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
mauve
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n masc
mauve
Colorant sintètic d’anilina de color purpuri.

malvendre /ˌmaɫˈven.dɾe/ /ˌmaɫˈvən.dɾə/ /ˌmaɫˈvɛn.dɾə/ /ˌmaɫˈβen.dɾe/ /ˌmaɫˈβɛn.dɾə/ bal malvenc malvendran malvendre malvendrem malvendreu malvendria malvendrien malvendries malvendrà malvendràs malvendré malvendríem malvendríeu malvenem malvenen malvenent malveneren malveneres malvenessin malvenessis malveneu malvenga malvenguda malvengudes malvenguem malvenguen malvenguera malvengueren malvengueres malvengues malvenguessen malvenguesses malvenguessin malvenguessis malvengueu malvengui malvenguin malvenguis malvengut malvenguts malvengué malvenguérem malvenguéreu malvengués malvenguéssem malvenguésseu malvenguéssim malvenguéssiu malvenguí malvenia malvenien malvenies malvens malvenuda malvenudes malvenut malvenuts malvené malvenérem malvenéreu malvenés malvenéssim malvenéssiu malvení malveníem malveníeu malvèn malvén occ val v
mévendre

malversar /ˌmaɫ.veɾˈsaɾ/ /ˌmaɫ.vəɾˈsa/ /ˌmaɫ.βerˈsa/ /ˌmaɫ.βeɾˈsa/ /ˌmaɫ.βərˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malvers malversa malversada malversades malversam malversant malversar malversara malversaran malversarem malversaren malversares malversareu malversaria malversarien malversaries malversarà malversaràs malversaré malversaríem malversaríeu malversassen malversasses malversassin malversassis malversat malversats malversau malversava malversaven malversaves malverse malversem malversen malverses malversessen malversesses malversessin malversessis malverseu malversi malversin malversis malverso malversà malversàrem malversàreu malversàs malversàssem malversàsseu malversàssim malversàssiu malversàvem malversàveu malversés malverséssem malversésseu malverséssim malverséssiu malversí occ sept val v
malverser
Fer un ús impropi dels diners que s'és responsable, però no absolutament propietari.

malvestat /ˌmaɫ.vesˈtat/ /ˌmaɫ.vəsˈtat/ /ˌmaɫ.βesˈtat/ /ˌmaɫ.βəsˈtat/ n fem
méchanceté

malvist /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈβist/ adj masc
mal vu

mal·leabilitat /ma.ɫe.a.βi.ɫiˈtat/ /maɫ.ɫe.a.bi.ɫiˈtat/ /mə.ɫe.ə.βi.ɫiˈtat/ /məɫ.ɫe.ə.bi.ɫiˈtat/ /məɫ.ɫe.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
malléabilité

mal·leabilitzar /ma.ɫe.a.βi.ɫiˈd͡za/ /ma.ɫe.a.βi.ɫiˈza/ /maɫ.ɫe.a.bi.ɫiˈzaɾ/ /maɫ.ɫe.a.βi.ɫiˈd͡za/ /mə.ɫe.ə.βi.ɫiˈd͡za/ /məɫ.ɫe.ə.bi.ɫiˈd͡za/ /məɫ.ɫe.ə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mal·leabilitz mal·leabilitza mal·leabilitzada mal·leabilitzades mal·leabilitzam mal·leabilitzant mal·leabilitzar mal·leabilitzara mal·leabilitzaran mal·leabilitzarem mal·leabilitzaren mal·leabilitzares mal·leabilitzareu mal·leabilitzaria mal·leabilitzarien mal·leabilitzaries mal·leabilitzarà mal·leabilitzaràs mal·leabilitzaré mal·leabilitzaríem mal·leabilitzaríeu mal·leabilitzassen mal·leabilitzasses mal·leabilitzassin mal·leabilitzassis mal·leabilitzat mal·leabilitzats mal·leabilitzau mal·leabilitzava mal·leabilitzaven mal·leabilitzaves mal·leabilitze mal·leabilitzem mal·leabilitzen mal·leabilitzes mal·leabilitzessen mal·leabilitzesses mal·leabilitzessin mal·leabilitzessis mal·leabilitzeu mal·leabilitzi mal·leabilitzin mal·leabilitzis mal·leabilitzo mal·leabilitzà mal·leabilitzàrem mal·leabilitzàreu mal·leabilitzàs mal·leabilitzàssem mal·leabilitzàsseu mal·leabilitzàssim mal·leabilitzàssiu mal·leabilitzàvem mal·leabilitzàveu mal·leabilitzés mal·leabilitzéssem mal·leabilitzésseu mal·leabilitzéssim mal·leabilitzéssiu mal·leabilitzí occ sept val v
malléabiliser

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ adj
malléable

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ n masc
malléole

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
malaria

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
malveillant

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
malveillance

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
maman
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
pipe

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mam mama mamada mamades mamam mamant mamar mamara mamaran mamarem mamaren mamares mamareu mamaria mamarien mamaries mamarà mamaràs mamaré mamaríem mamaríeu mamassen mamasses mamassin mamassis mamat mamats mamau mamava mamaven mamaves mame mamem mamen mames mamessen mamesses mamessin mamessis mameu mami mamin mamis mamo mamà mamàrem mamàreu mamàs mamàssem mamàsseu mamàssim mamàssiu mamàvem mamàveu mamés maméssem mamésseu maméssim maméssiu mamí occ sept val v
téter
Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.
sucer
(vulgarisme) Fer una fel·lació.

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ adj masc
mammaire

mamella /maˈme.ʎa/ /məˈme.ʎə/ n fem
mamelle

mameluc /ma.meˈɫuk/ /mə.məˈɫuk/ n masc
mamelouk

mamperlà /mam.peɾˈɫa/ /məm.pərˈɫa/ n masc
nez de marche

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mammouth

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
mammifère

manada /maˈna.ða/ /məˈna.ðə/ n fem
poignée
Quantitat que cap en una mà.

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
commandement
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

manar /maˈna/ /maˈnaɾ/ /məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) man mana manada manades manam manant manar manara manaran manarem manaren manares manareu manaria manarien manaries manarà manaràs manaré manaríem manaríeu manassen manasses manassin manassis manat manats manau manava manaven manaves mane manem manen manes manessen manesses manessin manessis maneu mani manin manis mano manà manàrem manàreu manàs manàssem manàsseu manàssim manàssiu manàvem manàveu manés manéssem manésseu manéssim manéssiu maní occ sept val v
commander
Donar ordres.
Exercir l'autoritat sobre alguna cosa.

manat /maˈnat/ /məˈnat/ n masc
bouquet
manat

manatí africà n masc
lamantin d'Afrique

manatí amazònic n masc
lamantin de l'Amazone

manatí del Carib n masc
lamantin des Caraïbes

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
manque

mancar /maŋˈka/ /maŋˈkaɾ/ /məŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manc manca mancada mancades mancam mancant mancar mancara mancaran mancarem mancaren mancares mancareu mancaria mancarien mancaries mancarà mancaràs mancaré mancaríem mancaríeu mancassen mancasses mancassin mancassis mancat mancats mancau mancava mancaven mancaves manco mancà mancàrem mancàreu mancàs mancàssem mancàsseu mancàssim mancàssiu mancàvem mancàveu manque manquem manquen manques manquessen manquesses manquessin manquessis manqueu manqui manquin manquis manqués manquéssem manquésseu manquéssim manquéssiu manquí occ sept val v
manquer
(seguit de la preposició de) No haver-n'hi prou, d'una cosa necessària.
No estar complet.
calmer
Disminuir la força del vent.

manco /ˈmaŋ.ko/ /ˈmaŋ.ku/ adj masc
manchot

mandala /manˈda.ɫa/ /mənˈda.ɫə/ n
mandala
Obra artística en relleu o dibuixada, típicament circular, normalment composta en bona part per formes repetides i equidistants, pensada per objectius místics i usada especialment en l'hinduisme i el budisme.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandarine

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
mandarin
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
mandat

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
mandoline

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
boulette

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
paresse
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandrinar /man.dɾiˈna/ /man.dɾiˈnaɾ/ /mən.dɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mandrina mandrinada mandrinades mandrinam mandrinant mandrinar mandrinara mandrinaran mandrinarem mandrinaren mandrinares mandrinareu mandrinaria mandrinarien mandrinaries mandrinarà mandrinaràs mandrinaré mandrinaríem mandrinaríeu mandrinassen mandrinasses mandrinassin mandrinassis mandrinat mandrinats mandrinau mandrinava mandrinaven mandrinaves mandrine mandrinem mandrinen mandrines mandrinessen mandrinesses mandrinessin mandrinessis mandrineu mandrini mandrinin mandrinis mandrino mandrinà mandrinàrem mandrinàreu mandrinàs mandrinàssem mandrinàsseu mandrinàssim mandrinàssiu mandrinàvem mandrinàveu mandrinés mandrinéssem mandrinésseu mandrinéssim mandrinéssiu mandriní mandrín occ sept val v
mandriner

manducar /man.duˈka/ /man.duˈkaɾ/ /mən.duˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manduc manduca manducada manducades manducam manducant manducar manducara manducaran manducarem manducaren manducares manducareu manducaria manducarien manducaries manducarà manducaràs manducaré manducaríem manducaríeu manducassen manducasses manducassin manducassis manducat manducats manducau manducava manducaven manducaves manduco manducà manducàrem manducàreu manducàs manducàssem manducàsseu manducàssim manducàssiu manducàvem manducàveu manduque manduquem manduquen manduques manduquessen manduquesses manduquessin manduquessis manduqueu manduqui manduquin manduquis manduqués manduquéssem manduquésseu manduquéssim manduquéssiu manduquí occ sept val v
bouffer

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
mâchoire

manefla /maˈnɛ.fɫa/ /maˈnɛ.fɫɛ/ /məˈnɛ.fɫə/ adj
fureteur
Que manefleja, que tendeix a ficar-se en els assumptes d'altres per curiositat, pel plaer de saber i de transmetre noves, per intervenir-hi, etc.

manefla /maˈnɛ.fɫa/ /maˈnɛ.fɫɛ/ /məˈnɛ.fɫə/ n neut
fureteur
Persona que manefleja, que tendeix a ficar-se en els assumptes d'altres per curiositat, pel plaer de saber i de transmetre noves, per intervenir-hi, etc.

manegar /ma.neˈɣa/ /ma.neˈɣaɾ/ /mə.nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maneg manega manegada manegades manegam manegant manegar manegara manegaran manegarem manegaren manegares manegareu manegaria manegarien manegaries manegarà manegaràs manegaré manegaríem manegaríeu manegassen manegasses manegassin manegassis manegat manegats manegau manegava manegaven manegaves manego manegue maneguem maneguen manegues maneguessen maneguesses maneguessin maneguessis manegueu manegui maneguin maneguis manegués maneguéssem maneguésseu maneguéssim maneguéssiu maneguí manegà manegàrem manegàreu manegàs manegàssem manegàsseu manegàssim manegàssiu manegàvem manegàveu occ sept val v
arranger
Arranjar un afer.

maneguí /ma.neˈɣi/ /mə.nəˈɣi/ n masc
protège-avant-bras
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se l'avantbraç.

maneig /maˈnet͡ʃ/ /məˈnət͡ʃ/ /məˈnɛt͡ʃ/ n masc
maniement

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manege manegem manegen maneges manegessen manegesses manegessin manegessis manegeu manegi manegin manegis manegés manegéssem manegésseu manegéssim manegéssiu manegí maneig maneja manejada manejades manejam manejant manejar manejara manejaran manejarem manejaren manejares manejareu manejaria manejarien manejaries manejarà manejaràs manejaré manejaríem manejaríeu manejassen manejasses manejassin manejassis manejat manejats manejau manejava manejaven manejaves manejo manejà manejàrem manejàreu manejàs manejàssem manejàsseu manejàssim manejàssiu manejàvem manejàveu occ sept val v
manier
Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.
mener
(pronominal) Moure's, fer diligències hàbilment.

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ n fem
manière

manescal /ma.nesˈkaɫ/ /mə.nəsˈkaɫ/ n masc
maréchal
(històric) Persona encarregada de la cura dels animals, especialment els cavalls.

maneta /maˈne.ta/ /məˈnə.tə/ /məˈnɛ.tə/ n masc
petite main
Mà petita.
aiguille
Peça dels rellotges analògics que assenyala les hores o els minuts.
manette
Peça d'algunes màquines que, en accionar-la es posa en marxa el mecanisme.

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
manganèse

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
manie

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
clinique psychiatrique

manicord /ma.niˈkɔɾt/ /mə.niˈkɔrt/ n masc
manicorde

manifasser /ma.ni.faˈse/ /ma.ni.faˈseɾ/ /mə.ni.fəˈse/ adj masc
touche-à-tout
Que manifasseja.

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
démonstration manifestation

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) manifest manifesta manifestada manifestades manifestam manifestant manifestar manifestara manifestaran manifestarem manifestaren manifestares manifestareu manifestaria manifestarien manifestaries manifestarà manifestaràs manifestaré manifestaríem manifestaríeu manifestassen manifestasses manifestassin manifestassis manifestat manifestats manifestau manifestava manifestaven manifestaves manifeste manifestem manifesten manifestes manifestessen manifestesses manifestessin manifestessis manifesteu manifesti manifestin manifestis manifesto manifestà manifestàrem manifestàreu manifestàs manifestàssem manifestàsseu manifestàssim manifestàssiu manifestàvem manifestàveu manifestés manifestéssem manifestésseu manifestéssim manifestéssiu manifestí occ sept val v
manifester
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
menotte
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.
bracelet
Anell de ferro que es posa al canell com a ornament; braçalet.

maniobra /ma.niˈɔ.βɾa/ /mə.niˈɔ.βɾə/ n fem
manœuvre
operació manual per fer anar un instrument o màquina
acció per governar i manejar una embarcació
(militar) operació d'un cos militar en combat
(figuradament) estratagema per aconseguir un fi

maniobrar /ma.ni.oˈbɾaɾ/ /ma.ni.oˈβɾa/ /mə.ni.oˈbɾa/ /mə.ni.uˈbɾa/ /mə.ni.uˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maniobr maniobra maniobrada maniobrades maniobram maniobrant maniobrar maniobrara maniobraran maniobrarem maniobraren maniobrares maniobrareu maniobraria maniobrarien maniobraries maniobrarà maniobraràs maniobraré maniobraríem maniobraríeu maniobrassen maniobrasses maniobrassin maniobrassis maniobrat maniobrats maniobrau maniobrava maniobraven maniobraves maniobre maniobrem maniobren maniobres maniobressen maniobresses maniobressin maniobressis maniobreu maniobri maniobrin maniobris maniobro maniobrà maniobràrem maniobràreu maniobràs maniobràssem maniobràsseu maniobràssim maniobràssiu maniobràvem maniobràveu maniobrés maniobréssem maniobrésseu maniobréssim maniobréssiu maniobrí occ sept val v
manœuvrer
Operar amb les mans instruments o màquines.
(militar) Fer operacions destinades al combat, maniobres.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipulation

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manipul manipula manipulada manipulades manipulam manipulant manipular manipulara manipularan manipularem manipularen manipulares manipulareu manipularia manipularien manipularies manipularà manipularàs manipularé manipularíem manipularíeu manipulassen manipulasses manipulassin manipulassis manipulat manipulats manipulau manipulava manipulaven manipulaves manipule manipulem manipulen manipules manipulessen manipulesses manipulessin manipulessis manipuleu manipuli manipulin manipulis manipulo manipulà manipulàrem manipulàreu manipulàs manipulàssem manipulàsseu manipulàssim manipulàssiu manipulàvem manipulàveu manipulés manipuléssem manipulésseu manipuléssim manipuléssiu manipulí occ sept val v
manipuler
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniqueisme /ma.ni.keˈiz.me/ /mə.ni.kəˈiz.mə/ n masc
manichéisme

maniqueu /ma.niˈkɛw/ /mə.niˈkɛw/ maniquea adj masc
manichéen
Seguidor del maniqueisme, radical, extremista.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
mannequin
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n neut
mannequin
Persona que fa de model per a sastres i modistes.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
emprunt
Acció i efecte de manllevar.
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manlleu manllev manlleva manllevada manllevades manllevam manllevant manllevar manllevara manllevaran manllevarem manllevaren manllevares manllevareu manllevaria manllevarien manllevaries manllevarà manllevaràs manllevaré manllevaríem manllevaríeu manllevassen manllevasses manllevassin manllevassis manllevat manllevats manllevau manllevava manllevaven manllevaves manlleve manllevem manlleven manlleves manllevessen manllevesses manllevessin manllevessis manlleveu manllevi manllevin manllevis manllevo manllevà manllevàrem manllevàreu manllevàs manllevàssem manllevàsseu manllevàssim manllevàssiu manllevàvem manllevàveu manllevés manllevéssem manllevésseu manllevéssim manllevéssiu manlleví occ sept val v
emprunter
Obtenir en préstec.

manovella /ma.noˈve.ʎa/ /ma.noˈβe.ʎa/ /mə.noˈve.ʎə/ /mə.nuˈve.ʎə/ /mə.nuˈβe.ʎə/ n fem
manivelle

mans /ˈmans/ adj masc
docile
Referit als animals, dòcil, domesticat.

mans /ˈmans/ n fem
faute de main
(futbol) Falta intencionada consistent a tocar la pilota amb el braç o la mà.

mansió /man.siˈo/ /mən.siˈo/ n masc
château

mansoi /manˈsɔj/ /mənˈsɔj/ adj masc
doux

mant /ˈman/ /ˈmant/ adj masc
nombreux

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
couverture
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.
céphaloptère à giorno
Peix de la família dels mobúlids de cos romboïdal fins a 5,5 m de llargada i 3,5 m d'amplada (Mobula mobular).

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
beurre

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
mante

mantellina /man.teˈʎi.na/ /mən.təˈʎi.nə/ n fem
mantille
Peça de roba fina usada per dones per a cobrir-se el cap.
raie-papillon épineuse
(peixos) Peix de la família dels gimnúrids, de cos romboïdal fins a 4 m de llarg (Gymnura altavela).

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
maintien entretien

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ bal mantenc mantendran mantendrem mantendreu mantendria mantendrien mantendries mantendrà mantendràs mantendré mantendríem mantendríeu mantenen mantenguda mantengudes mantenguem mantengueren mantengueres mantenguessin mantenguessis mantengueu mantengui mantenguin mantenguis mantengut mantenguts mantengué mantenguérem mantenguéreu mantengués mantenguéssim mantenguéssiu mantenguí mantenia mantenien mantenies mantenim mantenint mantenir manteniu mantens manteníem manteníeu mantinc mantindran mantindrem mantindreu mantindria mantindrien mantindries mantindrà mantindràs mantindré mantindríem mantindríeu mantinga mantinguda mantingudes mantinguem mantinguen mantinguera mantingueren mantingueres mantingues mantinguessen mantinguesses mantinguessin mantinguessis mantingueu mantingui mantinguin mantinguis mantingut mantinguts mantingué mantinguérem mantinguéreu mantingués mantinguéssem mantinguésseu mantinguéssim mantinguéssiu mantinguí manté mantén mantín occ val v
maintenir
Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
Donar continuïtat, prosseguir una acció o actitud començada.
entretenir
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

mantornar /man.torˈna/ /man.toɾˈna/ /man.toɾˈnaɾ/ /mən.toɾˈna/ /mən.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. mantorna mantornada mantornades mantornant mantornar mantornara mantornaran mantornarem mantornaren mantornares mantornareu mantornaria mantornarien mantornaries mantornarà mantornaràs mantornaré mantornaríem mantornaríeu mantornassen mantornasses mantornat mantornats mantornava mantornaven mantornaves mantorne mantornem mantornen mantornes mantornessen mantornesses mantorneu mantorno mantornà mantornàrem mantornàreu mantornàssem mantornàsseu mantornàvem mantornàveu mantornés mantornéssem mantornésseu mantorní occ val val (1) v
biner

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
manuel
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
manuel
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manualitat /ma.nu.a.ɫiˈtat/ /mə.nu.ə.ɫiˈtat/ n fem
artisanat

manufactura /ma.nu.fakˈtu.ɾa/ /mə.nu.fəkˈtu.ɾə/ n fem
fabrication

manufacturar /ma.nu.fak.tuˈɾa/ /ma.nu.fak.tuˈɾaɾ/ /mə.nu.fək.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manufactur manufactura manufacturada manufacturades manufacturam manufacturant manufacturar manufacturara manufacturaran manufacturarem manufacturaren manufacturares manufacturareu manufacturaria manufacturarien manufacturaries manufacturarà manufacturaràs manufacturaré manufacturaríem manufacturaríeu manufacturassen manufacturasses manufacturassin manufacturassis manufacturat manufacturats manufacturau manufacturava manufacturaven manufacturaves manufacture manufacturem manufacturen manufactures manufacturessen manufacturesses manufacturessin manufacturessis manufactureu manufacturi manufacturin manufacturis manufacturo manufacturà manufacturàrem manufacturàreu manufacturàs manufacturàssem manufacturàsseu manufacturàssim manufacturàssiu manufacturàvem manufacturàveu manufacturés manufacturéssem manufacturésseu manufacturéssim manufacturéssiu manufacturí occ sept val v
fabriquer

manumetre /ma.nuˈme.tɾe/ /mə.nuˈmə.tɾə/ /mə.nuˈmɛ.tɾə/ bal manumesa manumeses manumesos manumet manumeta manumetem manumeten manumetent manumetera manumeteren manumeteres manumetes manumetessen manumetesses manumetessin manumetessis manumeteu manumeti manumetia manumetien manumeties manumetin manumetis manumeto manumetran manumetre manumetrem manumetreu manumetria manumetrien manumetries manumetrà manumetràs manumetré manumetríem manumetríeu manumets manumeté manumetérem manumetéreu manumetés manumetéssem manumetésseu manumetéssim manumetéssiu manumetí manumetíem manumetíeu manumès manumés occ sept val v
affranchir

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
manuscrit

manx /ˈmaɲʃ/ adj
manois

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
soufflet

manxar /maɲˈt͡ʃa/ /maɲˈt͡ʃaɾ/ /məɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manx manxa manxada manxades manxam manxant manxar manxara manxaran manxarem manxaren manxares manxareu manxaria manxarien manxaries manxarà manxaràs manxaré manxaríem manxaríeu manxassen manxasses manxassin manxassis manxat manxats manxau manxava manxaven manxaves manxe manxem manxen manxes manxessen manxesses manxessin manxessis manxeu manxi manxin manxis manxo manxà manxàrem manxàreu manxàs manxàssem manxàsseu manxàssim manxàssiu manxàvem manxàveu manxés manxéssem manxésseu manxéssim manxéssiu manxí occ sept val v
souffler

manya /ˈma.ɲa/ /ˈma.ɲə/ n fem
habileté

manyeria /ma.ɲeˈɾi.a/ /mə.ɲəˈɾi.ə/ n fem
serrurerie

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
serrurier

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ adj masc
maniaque

maonès /ma.oˈnes/ /mə.oˈnəs/ /mə.uˈnɛs/ adj masc
mahonnais

mapa /ˈma.pa/ n masc
carte

mapa cognitiu n masc
carte cognitive

mapa conceptual n masc
carte conceptuelle

mapa d'il·luminació n masc
lightmap

mapa de bits n masc
mappe de bits

mapa de textura n masc
carte de texture

mapa escolar n masc
carte scolaire
Representació sobre una superfície plana de la superfície de la Terra o d'una part d'ella segons una escala donada, especialment elaborada i preparada per a utilitzar-la a les escoles.
Instrument per a la planificació educativa i escolar que té com a utilitat principal aportar de manera ordenada i sistemàtica dades quantitatives sobre la població escolar, els centres educatius i la seva distribució en el territori.

mapa mut n masc
carte muette

mapamundi /ˌma.paˈmun.di/ /ˌma.pəˈmun.di/ n masc
mappemonde

mapar /maˈpa/ /maˈpaɾ/ /məˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) map mapa mapada mapades mapam mapant mapar mapara maparan maparem maparen mapares mapareu maparia maparien maparies maparà maparàs maparé maparíem maparíeu mapassen mapasses mapassin mapassis mapat mapats mapau mapava mapaven mapaves mape mapem mapen mapes mapessen mapesses mapessin mapessis mapeu mapi mapin mapis mapo mapà mapàrem mapàreu mapàs mapàssem mapàsseu mapàssim mapàssiu mapàvem mapàveu mapés mapéssem mapésseu mapéssim mapéssiu mapí occ sept val v
mapper

mapatge /maˈpa.d͡ʒe/ /məˈpad.ʒə/ n masc
mappage

mapatge MIP n masc
mappage MIP

mapatge d'entorn n masc
mappage d'environnement

mapatge de relleu n masc
placage de relief

mapatge de textura n masc
mappage de texture

maquetar /ma.keˈta/ /ma.keˈtaɾ/ /mə.kəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maquet maqueta maquetada maquetades maquetam maquetant maquetar maquetara maquetaran maquetarem maquetaren maquetares maquetareu maquetaria maquetarien maquetaries maquetarà maquetaràs maquetaré maquetaríem maquetaríeu maquetassen maquetasses maquetassin maquetassis maquetat maquetats maquetau maquetava maquetaven maquetaves maquete maquetem maqueten maquetes maquetessen maquetesses maquetessin maquetessis maqueteu maqueti maquetin maquetis maqueto maquetà maquetàrem maquetàreu maquetàs maquetàssem maquetàsseu maquetàssim maquetàssiu maquetàvem maquetàveu maquetés maquetéssem maquetésseu maquetéssim maquetéssiu maquetí occ sept val v
maquetter

maquiavel·lisme /ma.ki.a.veɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeˈɫiz.me/ /mə.ki.ə.vəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəˈɫiz.mə/ n masc
machiavélisme

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
machiavélique

maquillar /ma.kiˈʎa/ /ma.kiˈʎaɾ/ /mə.kiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maquill maquilla maquillada maquillades maquillam maquillant maquillar maquillara maquillaran maquillarem maquillaren maquillares maquillareu maquillaria maquillarien maquillaries maquillarà maquillaràs maquillaré maquillaríem maquillaríeu maquillassen maquillasses maquillassin maquillassis maquillat maquillats maquillau maquillava maquillaven maquillaves maquille maquillem maquillen maquilles maquillessen maquillesses maquillessin maquillessis maquilleu maquilli maquillin maquillis maquillo maquillà maquillàrem maquillàreu maquillàs maquillàssem maquillàsseu maquillàssim maquillàssiu maquillàvem maquillàveu maquillés maquilléssem maquillésseu maquilléssim maquilléssiu maquillí occ sept val v
maquiller

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
maquillage
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinar /ma.kiˈna/ /ma.kiˈnaɾ/ /mə.kiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) maquina maquinada maquinades maquinam maquinant maquinar maquinara maquinaran maquinarem maquinaren maquinares maquinareu maquinaria maquinarien maquinaries maquinarà maquinaràs maquinaré maquinaríem maquinaríeu maquinassen maquinasses maquinassin maquinassis maquinat maquinats maquinau maquinava maquinaven maquinaves maquine maquinem maquinen maquines maquinessen maquinesses maquinessin maquinessis maquineu maquini maquinin maquinis maquino maquinà maquinàrem maquinàreu maquinàs maquinàssem maquinàsseu maquinàssim maquinàssiu maquinàvem maquinàveu maquinés maquinéssem maquinésseu maquinéssim maquinéssiu maquiní maquín occ sept val v
machiner

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
matériel

maquineta /ma.kiˈne.ta/ /mə.kiˈnə.tə/ /mə.kiˈnɛ.tə/ n fem
taille-crayon
Petit utensili per a fer punta al llapis, consistent en un receptacle on hi ha fixada una làmina d'acer esmolat.

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ n fem
machinerie

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
mer

mar arrissada n fem
mer ridée

mar brava n fem
mer très forte

mar desfeta n fem
mer grosse

mar enorme n fem
mer enorme

mar molt alta n fem
mer très grosse

mar plana n fem
mer calme

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ n fem
maraca

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
émeraude

maratonejar /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒa/ /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.ɾa.to.neˈʒa/ /mə.ɾə.to.nəˈd͡ʒa/ /mə.ɾə.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. maratonege maratonegem maratonegen maratoneges maratonegessen maratonegesses maratonegessin maratonegessis maratonegeu maratonegi maratonegin maratonegis maratonegés maratonegéssem maratonegésseu maratonegéssim maratonegéssiu maratonegí maratoneja maratonejada maratonejades maratonejant maratonejar maratonejara maratonejaran maratonejarem maratonejaren maratonejares maratonejareu maratonejaria maratonejarien maratonejaries maratonejarà maratonejaràs maratonejaré maratonejaríem maratonejaríeu maratonejassen maratonejasses maratonejat maratonejats maratonejava maratonejaven maratonejaves maratonejo maratonejà maratonejàrem maratonejàreu maratonejàssem maratonejàsseu maratonejàvem maratonejàveu occ val val (1) v
visionner boulimiquement
Mirar molts episodis seguits d’una sèrie de televisió o seqüeles de pel·lícules.
marathoner
Córrer una marató.

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
marathon

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marbre

marc /ˈmark/ n masc
mark
Antiga unitat monetària d’Alemanya.
cadre
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marc curricular n masc
cadre curriculaire

marc teòric n masc
cadre théorique

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
marque
Senyal que un objecte deixa en un altre.
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
marche
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

marcadament adv
nettement
De manera marcada

marcador /mar.kaˈðo/ /maɾ.kaˈðoɾ/ /mər.kəˈðo/ n masc
marqueur
(esports de pilota) Jugador que segueix de prop els moviments d'un adversari en el transcurs d'un partit per impedir-li al màxim la participació en les accions ofensives del seu equip.
compteur de points
(pilota basca) Auxiliar encarregat de comptar els punts o les faltes durant un partit.

marcador de bola n masc
marque

marcador de taula n masc
marqueur de table

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marc marca marcada marcades marcam marcant marcar marcara marcaran marcarem marcaren marcares marcareu marcaria marcarien marcaries marcarà marcaràs marcaré marcaríem marcaríeu marcassen marcasses marcassin marcassis marcat marcats marcau marcava marcaven marcaves marco marcà marcàrem marcàreu marcàs marcàssem marcàsseu marcàssim marcàssiu marcàvem marcàveu marque marquem marquen marques marquessen marquesses marquessin marquessis marqueu marqui marquin marquis marqués marquéssem marquésseu marquéssim marquéssiu marquí occ sept val v
marquer
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.
(esports de pilota) Seguir de prop els moviments d'un adversari per impedir-li al màxim la participació en les accions ofensives del seu equip.
composer
(telecomunicacions) Seleccionar en un telèfon el número corresponent per trucar a algú.

marcar una correguda v
gagner une course

marcatge /maɾˈka.d͡ʒe/ /mərˈka.d͡ʒə/ n masc
marquage

marcatge en flotació n masc
défense flottante

marcatge estret n masc
marquage étroit

marcatge individual n masc
marquage homme à homme

marcatge mixt n masc
marquage combiné

marcatge per zones n masc
marquage de zones

marcatge visual n masc
marquage visuel

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
martien
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
martien
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
mère maman
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
marée

maregassa /ma.ɾeˈɣa.sa/ /mə.ɾəˈɣa.sə/ n fem
mer forte

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
mal de mer

marejol /ma.ɾeˈd͡ʒɔɫ/ /ma.ɾeˈʒɔɫ/ n masc
mer belle

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
nacre

maresme /maˈɾez.me/ /məˈɾəz.mə/ /məˈɾɛz.mə/ n masc
marais

marfondre /maɾˈfon.dɾe/ /mərˈfon.dɾə/ marfon marfonc marfondran marfondre marfondrem marfondreu marfondria marfondrien marfondries marfondrà marfondràs marfondré marfondríem marfondríeu marfonem marfonen marfonent marfoneu marfonguem marfongueren marfongueres marfonguessen marfonguesses marfonguessin marfonguessis marfongueu marfongui marfonguin marfonguis marfongué marfonguérem marfonguéreu marfongués marfonguéssem marfonguésseu marfonguéssim marfonguéssiu marfonguí marfonia marfonien marfonies marfons marfoníem marfoníeu marfosa marfoses marfosos marfós v
morfondre

margalló /maɾ.ɣaˈʎo/ /mər.ɡəˈʎo/ n masc
palmier éventail

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
pâquerette

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
marge

marginació n fem
marginalisation

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ adj
marginal

marginar /mar.d͡ʒiˈna/ /maɾ.d͡ʒiˈna/ /maɾ.d͡ʒiˈnaɾ/ /mər.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) margina marginada marginades marginam marginant marginar marginara marginaran marginarem marginaren marginares marginareu marginaria marginarien marginaries marginarà marginaràs marginaré marginaríem marginaríeu marginassen marginasses marginassin marginassis marginat marginats marginau marginava marginaven marginaves margine marginem marginen margines marginessen marginesses marginessin marginessis margineu margini marginin marginis margino marginà marginàrem marginàreu marginàs marginàssem marginàsseu marginàssim marginàssiu marginàvem marginàveu marginés marginéssem marginésseu marginéssim marginéssiu marginí margín occ sept val v
marginaliser
Excloure un grup social a una o diverses persones.

marginat /maɾ.d͡ʒiˈnat/ /mər.ʒiˈnat/ adj masc
banni

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
verveine

maridar /ma.ɾiˈða/ /ma.ɾiˈðaɾ/ /mə.ɾiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marid marida maridada maridades maridam maridant maridar maridara maridaran maridarem maridaren maridares maridareu maridaria maridarien maridaries maridarà maridaràs maridaré maridaríem maridaríeu maridassen maridasses maridassin maridassis maridat maridats maridau maridava maridaven maridaves maride maridem mariden marides maridessen maridesses maridessin maridessis marideu maridi maridin maridis marido maridà maridàrem maridàreu maridàs maridàssem maridàsseu maridàssim maridàssiu maridàvem maridàveu maridés maridéssem maridésseu maridéssim maridéssiu maridí occ sept val v
marier
Casar una dona, prendre marit.

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
coccinelle bête à bon Dieu
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
lopette chochotte
(despectiu) Home homosexual.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marina marinada marinades marinam marinant marinar marinara marinaran marinarem marinaren marinares marinareu marinaria marinarien marinaries marinarà marinaràs marinaré marinaríem marinaríeu marinassen marinasses marinassin marinassis marinat marinats marinau marinava marinaven marinaves marine marinem marinen marines marinessen marinesses marinessin marinessis marineu marini marinin marinis marino marinà marinàrem marinàreu marinàs marinàssem marinàsseu marinàssim marinàssiu marinàvem marinàveu marinés marinéssem marinésseu marinéssim marinéssiu mariní marín occ sept val v
mariner

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
matelot
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
fruit de mer

mariscal /ma.ɾisˈkaɫ/ /mə.ɾisˈkaɫ/ n masc
maréchal

marit /maˈɾit/ n masc
mari époux

mark Interjection
marque

marmessor /mar.meˈso/ /maɾ.meˈsoɾ/ /mər.məˈso/ n masc
testamentaire

maroma /maˈɾo.ma/ /məˈɾo.mə/ n fem
corde

maror /maˈɾo/ /maˈɾoɾ/ /məˈɾo/ n fem
mer peu agitée

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
marquise

marquesat /maɾ.keˈzat/ /məɾ.kəˈzat/ n masc
marquisat

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
marquis

marraix /maˈrajʃ/ /məˈraʃ/ n masc
requin-taupe commun

marrameu /ma.raˈmɛw/ /mə.rəˈmɛw/ n masc
miaou

marrit /maˈrit/ /məˈrit/ adj masc
chagriné

marron glacé /maˌroŋ.ɡɫaˈse/ /məˌroŋ.ɡɫəˈse/ n masc
marron glacé

marroquineria /ma.ro.ki.neˈɾi.a/ /mə.ro.ki.nəˈɾi.ə/ /mə.ru.ki.nəˈɾi.ə/ n fem
maroquinerie

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ marroquins adj masc
marocain Marocain
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
Marocain
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ adj masc
sale
Persona bruta.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
mouton bélier
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
marron brun
D'un color propi de la castanya.

marsopa /maɾˈso.pa/ /mərˈso.pə/ n fem
marsouin commun

marsopa d'ullera n fem
marsouin de Lahille

marsopa de Burmeister n fem
marsouin de Burmeister

marsopa de Califòrnia n fem
marsouin du golfe de Californie

marsopa de Dall n fem
marsouin de Dall

marsopa negra n fem
marsouin aptère

marsopes /maɾˈso.pes/ /mərˈso.pəs/ n fem
marsouins

mart n masc
martre des pins

martell /maɾˈteʎ/ n masc
marteau
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) martellege martellegem martellegen martelleges martellegessen martellegesses martellegessin martellegessis martellegeu martellegi martellegin martellegis martellegés martellegéssem martellegésseu martellegéssim martellegéssiu martellegí martelleig martelleja martellejada martellejades martellejam martellejant martellejar martellejara martellejaran martellejarem martellejaren martellejares martellejareu martellejaria martellejarien martellejaries martellejarà martellejaràs martellejaré martellejaríem martellejaríeu martellejassen martellejasses martellejassin martellejassis martellejat martellejats martellejau martellejava martellejaven martellejaves martellejo martellejà martellejàrem martellejàreu martellejàs martellejàssem martellejàsseu martellejàssim martellejàssiu martellejàvem martellejàveu occ sept val v
marteler

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ n fem
martingale
En les cavalleries ensellades, corretja estreta que agafa la cingla i segueix fins a la gola on s'agafa a altres corretges i que té per funció la de limitar el moviment amunt i avall del cap de l'animal.
En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
martyre

martiritzar /mar.ti.ɾiˈd͡za/ /maɾ.ti.ɾiˈza/ /maɾ.ti.ɾiˈzaɾ/ /mər.ti.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) martiritz martiritza martiritzada martiritzades martiritzam martiritzant martiritzar martiritzara martiritzaran martiritzarem martiritzaren martiritzares martiritzareu martiritzaria martiritzarien martiritzaries martiritzarà martiritzaràs martiritzaré martiritzaríem martiritzaríeu martiritzassen martiritzasses martiritzassin martiritzassis martiritzat martiritzats martiritzau martiritzava martiritzaven martiritzaves martiritze martiritzem martiritzen martiritzes martiritzessen martiritzesses martiritzessin martiritzessis martiritzeu martiritzi martiritzin martiritzis martiritzo martiritzà martiritzàrem martiritzàreu martiritzàs martiritzàssem martiritzàsseu martiritzàssim martiritzàssiu martiritzàvem martiritzàveu martiritzés martiritzéssem martiritzésseu martiritzéssim martiritzéssiu martiritzí occ sept val v
martyriser
Turmentar en odi de la fe catòlica o per defensa de la fe o alguna virtut.

marxapeu /ˌmar.ʃəˈpɛw/ /ˌmaɾ.t͡ʃaˈpɛw/ n masc
marchepied
Estrep per pujar o baixar d’un vehicle.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) marx marxa marxada marxades marxam marxant marxar marxara marxaran marxarem marxaren marxares marxareu marxaria marxarien marxaries marxarà marxaràs marxaré marxaríem marxaríeu marxassen marxasses marxassin marxassis marxat marxats marxau marxava marxaven marxaves marxe marxem marxen marxes marxessen marxesses marxessin marxessis marxeu marxi marxin marxis marxo marxà marxàrem marxàreu marxàs marxàssem marxàsseu marxàssim marxàssiu marxàvem marxàveu marxés marxéssem marxésseu marxéssim marxéssiu marxí occ sept val v
marcher
Desfilar.
Una màquina, anar, rutllar
quitter
(castellanisme) Anar-se'n, partir d'un lloc.

marxista /maɾkˈsis.ta/ /maɾkˈsis.te/ /mərkˈsis.tə/ adj
marxiste

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
mars
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
marin
Relatiu al mar.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
maritime
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mas /ˈmas/ n masc
mas

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
mâle
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.
En l'ésser humà, l'home.
Peça que encaixa dins d'una altra com una clau en la seva femella.

masclet /masˈkɫet/ /məsˈkɫət/ /məsˈkɫɛt/ n masc
bouc
Barba petita que només abasta el mentó.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ n masc
machisme

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
mascotte

masculinitzar /mas.ku.ɫi.niˈd͡za/ /mas.ku.ɫi.niˈza/ /mas.ku.ɫi.niˈzaɾ/ /məs.ku.ɫi.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. masculinitza masculinitzada masculinitzades masculinitzant masculinitzar masculinitzara masculinitzaran masculinitzarem masculinitzaren masculinitzares masculinitzareu masculinitzaria masculinitzarien masculinitzaries masculinitzarà masculinitzaràs masculinitzaré masculinitzaríem masculinitzaríeu masculinitzassen masculinitzasses masculinitzat masculinitzats masculinitzava masculinitzaven masculinitzaves masculinitze masculinitzem masculinitzen masculinitzes masculinitzessen masculinitzesses masculinitzessin masculinitzessis masculinitzeu masculinitzi masculinitzin masculinitzis masculinitzo masculinitzà masculinitzàrem masculinitzàreu masculinitzàssem masculinitzàsseu masculinitzàvem masculinitzàveu masculinitzés masculinitzéssem masculinitzésseu masculinitzéssim masculinitzéssiu masculinitzí occ val val (1) v
masculiniser

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
masculin
Que pertany al mascle.
viril
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
oubliette

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
masochisme

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ n masc
métayer

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
trop
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
masse
Agregació de partícules.
Aplec de persones sense diferenciar.
pâte
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) massacr massacra massacrada massacrades massacram massacrant massacrar massacrara massacraran massacrarem massacraren massacrares massacrareu massacraria massacrarien massacraries massacrarà massacraràs massacraré massacraríem massacraríeu massacrassen massacrasses massacrassin massacrassis massacrat massacrats massacrau massacrava massacraven massacraves massacre massacrem massacren massacres massacressen massacresses massacressin massacressis massacreu massacri massacrin massacris massacro massacrà massacràrem massacràreu massacràs massacràssem massacràsseu massacràssim massacràssiu massacràvem massacràveu massacrés massacréssem massacrésseu massacréssim massacréssiu massacrí occ sept val v
massacrer

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
massacre

massificació a les aules n fem
surpopulation dans les classes

massificar /ma.si.fiˈka/ /ma.si.fiˈkaɾ/ /mə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) massific massifica massificada massificades massificam massificant massificar massificara massificaran massificarem massificaren massificares massificareu massificaria massificarien massificaries massificarà massificaràs massificaré massificaríem massificaríeu massificassen massificasses massificassin massificassis massificat massificats massificau massificava massificaven massificaves massifico massificà massificàrem massificàreu massificàs massificàssem massificàsseu massificàssim massificàssiu massificàvem massificàveu massifique massifiquem massifiquen massifiques massifiquessen massifiquesses massifiquessin massifiquessis massifiqueu massifiqui massifiquin massifiquis massifiqués massifiquéssem massifiquésseu massifiquéssim massifiquéssiu massifiquí occ sept val v
massifier

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
mastic
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massillar /ma.siˈʎa/ /ma.siˈʎaɾ/ /mə.siˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) massill massilla massillada massillades massillam massillant massillar massillara massillaran massillarem massillaren massillares massillareu massillaria massillarien massillaries massillarà massillaràs massillaré massillaríem massillaríeu massillassen massillasses massillassin massillassis massillat massillats massillau massillava massillaven massillaves massille massillem massillen massilles massillessen massillesses massillessin massillessis massilleu massilli massillin massillis massillo massillà massillàrem massillàreu massillàs massillàssem massillàsseu massillàssim massillàssiu massillàvem massillàveu massillés massilléssem massillésseu massilléssim massilléssiu massillí occ sept val v
mastiquer

massiu /maˈsiw/ adj masc
massif

massé n masc
massé

massís /maˈsis/ adj masc
massif

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
mâcher
Trinxar el menjar amb les dents.

masteguera /mas.teˈɣe.ɾa/ /məs.təˈɣe.ɾə/ n fem
chicorée
Cichorium intybus o xicoira.
chondrille
Chondrilla juncea o màstec .

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mastic mastica masticada masticades masticam masticant masticar masticara masticaran masticarem masticaren masticares masticareu masticaria masticarien masticaries masticarà masticaràs masticaré masticaríem masticaríeu masticassen masticasses masticassin masticassis masticat masticats masticau masticava masticaven masticaves mastico masticà masticàrem masticàreu masticàs masticàssem masticàsseu masticàssim masticàssiu masticàvem masticàveu mastique mastiquem mastiquen mastiques mastiquessen mastiquesses mastiquessin mastiquessis mastiqueu mastiqui mastiquin mastiquis mastiqués mastiquéssem mastiquésseu mastiquéssim mastiquéssiu mastiquí occ sept val v
mâcher
mastegar

mastigonema /mas.ti.ɣoˈne.ma/ /məs.ti.ɣuˈnɛ.mə/ n fem
mastigonèmes

mastologia /mas.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mas.to.ɫoˈʒi.a/ /məs.to.ɫoˈʒi.ə/ /məs.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mammalogie
(zoologia) Ciència que estudia els mamífers.
mastologie
(medicina) Branca de la medicina que es ocupa de la mamella.

mastoïdal /mas.to.iˈðaɫ/ /məs.to.iˈðaɫ/ /məs.tu.iˈðaɫ/ adj
mastoïdien

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
masturbation

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) masturb masturba masturbada masturbades masturbam masturbant masturbar masturbara masturbaran masturbarem masturbaren masturbares masturbareu masturbaria masturbarien masturbaries masturbarà masturbaràs masturbaré masturbaríem masturbaríeu masturbassen masturbasses masturbassin masturbassis masturbat masturbats masturbau masturbava masturbaven masturbaves masturbe masturbem masturben masturbes masturbessen masturbesses masturbessin masturbessis masturbeu masturbi masturbin masturbis masturbo masturbà masturbàrem masturbàreu masturbàs masturbàssem masturbàsseu masturbàssim masturbàssiu masturbàvem masturbàveu masturbés masturbéssem masturbésseu masturbéssim masturbéssiu masturbí occ sept val v
masturber

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
mâtin

mat /ˈmat/ n masc
coup fatal
(bàdminton) Cop executat rematant el volant de manera brusca just per sobre la xarxa.

mata /ˈma.ta/ /ˈma.tə/ Interjection
cogne dur

mata-segells /ˌma.ta.seˈd͡ʒeʎs/ /ˌma.ta.seˈd͡ʒeʎʃ/ /ˌma.ta.seˈʒeʎs/ /ˌma.tə.səˈʒeʎs/ n masc
oblitérateur

matabou /ˌma.taˈbɔw/ /ˌma.təˈβɔw/ n masc
buplèvre arbustif
Arbust mediterrani de la família de les umbel·líferes (Bupleurum fruticosum).

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
matelas
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.
(pilota basca) Part d'una paret situada més enllà de la xapa, sovint recoberta d'escuma o un altre material tou per a facilitar l'apreciació de la falta amb l'esmorteïment de la pilota.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
tuer
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
même
Sense canvis.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adv
même
(posposat, emfàticament) Precisament, exactament.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
mathématique
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
matériel matériau
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
matériel matière
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
matériel
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

material didàctic n masc
matériel didactique

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) materialitz materialitza materialitzada materialitzades materialitzam materialitzant materialitzar materialitzara materialitzaran materialitzarem materialitzaren materialitzares materialitzareu materialitzaria materialitzarien materialitzaries materialitzarà materialitzaràs materialitzaré materialitzaríem materialitzaríeu materialitzassen materialitzasses materialitzassin materialitzassis materialitzat materialitzats materialitzau materialitzava materialitzaven materialitzaves materialitze materialitzem materialitzen materialitzes materialitzessen materialitzesses materialitzessin materialitzessis materialitzeu materialitzi materialitzin materialitzis materialitzo materialitzà materialitzàrem materialitzàreu materialitzàs materialitzàssem materialitzàsseu materialitzàssim materialitzàssiu materialitzàvem materialitzàveu materialitzés materialitzéssem materialitzésseu materialitzéssim materialitzéssiu materialitzí occ sept val v
matérialiser

matern /maˈtɛɾn/ /məˈtɛrn/ materna materns adj masc
maternel
Relatiu a la mare.
De la part de la mare

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
maternel
Relatiu a la mare.

maternitzar /ma.ter.niˈd͡za/ /ma.teɾ.niˈza/ /ma.teɾ.niˈzaɾ/ /mə.tər.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maternitz maternitza maternitzada maternitzades maternitzam maternitzant maternitzar maternitzara maternitzaran maternitzarem maternitzaren maternitzares maternitzareu maternitzaria maternitzarien maternitzaries maternitzarà maternitzaràs maternitzaré maternitzaríem maternitzaríeu maternitzassen maternitzasses maternitzassin maternitzassis maternitzat maternitzats maternitzau maternitzava maternitzaven maternitzaves maternitze maternitzem maternitzen maternitzes maternitzessen maternitzesses maternitzessin maternitzessis maternitzeu maternitzi maternitzin maternitzis maternitzo maternitzà maternitzàrem maternitzàreu maternitzàs maternitzàssem maternitzàsseu maternitzàssim maternitzàssiu maternitzàvem maternitzàveu maternitzés maternitzéssem maternitzésseu maternitzéssim maternitzéssiu maternitzí occ sept val v
materniser

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
matin

matines /maˈti.nes/ /məˈti.nəs/ n fem
matines

matisar /ma.tiˈza/ /ma.tiˈzaɾ/ /mə.tiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) matisa matisada matisades matisam matisant matisar matisara matisaran matisarem matisaren matisares matisareu matisaria matisarien matisaries matisarà matisaràs matisaré matisaríem matisaríeu matisassen matisasses matisassin matisassis matisat matisats matisau matisava matisaven matisaves matise matisem matisen matises matisessen matisesses matisessin matisessis matiseu matisi matisin matisis matiso matisà matisàrem matisàreu matisàs matisàssem matisàsseu matisàssim matisàssiu matisàvem matisàveu matisés matiséssem matisésseu matiséssim matiséssiu matisí matís occ sept val v
matisser

matraca /maˈtɾa.ka/ /məˈtɾa.kə/ n fem
crécelle

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ n fem
matriarche

matricular /ma.tɾi.kuˈɫa/ /ma.tɾi.kuˈɫaɾ/ /mə.tɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) matricul matricula matriculada matriculades matriculam matriculant matricular matriculara matricularan matricularem matricularen matriculares matriculareu matricularia matricularien matricularies matricularà matricularàs matricularé matricularíem matricularíeu matriculassen matriculasses matriculassin matriculassis matriculat matriculats matriculau matriculava matriculaven matriculaves matricule matriculem matriculen matricules matriculessen matriculesses matriculessin matriculessis matriculeu matriculi matriculin matriculis matriculo matriculà matriculàrem matriculàreu matriculàs matriculàssem matriculàsseu matriculàssim matriculàssiu matriculàvem matriculàveu matriculés matriculéssem matriculésseu matriculéssim matriculéssiu matriculí occ sept val v
inscrire
Inscriure a algú en una acadèmia, institut o similar.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
mariage
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matrioixca /ma.tɾiˈojʃ.ka/ /mə.tɾiˈoʃ.kə/ n fem
matriochka

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
matrice

matrícula /maˈtɾi.ku.ɫa/ /məˈtɾi.ku.ɫə/ n fem
inscription
Registre de les persones inscrites en un mateix grup (alumnes d'una acadèmia, etc).

matrícula d'honor n fem
mention très bien

matusser /ma.tuˈse/ /ma.tuˈseɾ/ /mə.tuˈse/ adj
dépourvu

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
machette

matxucar /ma.t͡ʃuˈka/ /ma.t͡ʃuˈkaɾ/ /mə.t͡ʃuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg matxuc matxuca matxucada matxucades matxucant matxucar matxucara matxucaran matxucarem matxucaren matxucares matxucareu matxucaria matxucarien matxucaries matxucarà matxucaràs matxucaré matxucaríem matxucaríeu matxucassen matxucasses matxucat matxucats matxucau matxucava matxucaven matxucaves matxuco matxucà matxucàrem matxucàreu matxucàssem matxucàsseu matxucàvem matxucàveu matxuque matxuquem matxuquen matxuques matxuquessen matxuquesses matxuquessin matxuquessis matxuqueu matxuqui matxuquin matxuquis matxuqués matxuquéssem matxuquésseu matxuquéssim matxuquéssiu matxuquí occ sept val val (1) v
piler
Trossejar, esmicolar donant cops.

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
matière
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
matinée matin

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
matisse nuance
Variació d'una tonalitat.

maurí /mawˈɾi/ /məwˈɾi/ n masc
mauriste
(històric) Membre de la congregació de Sant Maur, un grup erudit de benedictins francesos fundat el 1621.
maury
Vi de Maurí, un vi dolç generós.

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) maximitz maximitza maximitzada maximitzades maximitzam maximitzant maximitzar maximitzara maximitzaran maximitzarem maximitzaren maximitzares maximitzareu maximitzaria maximitzarien maximitzaries maximitzarà maximitzaràs maximitzaré maximitzaríem maximitzaríeu maximitzassen maximitzasses maximitzassin maximitzassis maximitzat maximitzats maximitzau maximitzava maximitzaven maximitzaves maximitze maximitzem maximitzen maximitzes maximitzessen maximitzesses maximitzessin maximitzessis maximitzeu maximitzi maximitzin maximitzis maximitzo maximitzà maximitzàrem maximitzàreu maximitzàs maximitzàssem maximitzàsseu maximitzàssim maximitzàssiu maximitzàvem maximitzàveu maximitzés maximitzéssem maximitzésseu maximitzéssim maximitzéssiu maximitzí occ sept val v
maximiser

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
massue
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
maillet
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
maçon

maó /maˈo/ n masc
brique

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
méandre

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
mécanisme

mecanisme de defensa n masc
mécanisme de défense

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mecanitz mecanitza mecanitzada mecanitzades mecanitzam mecanitzant mecanitzar mecanitzara mecanitzaran mecanitzarem mecanitzaren mecanitzares mecanitzareu mecanitzaria mecanitzarien mecanitzaries mecanitzarà mecanitzaràs mecanitzaré mecanitzaríem mecanitzaríeu mecanitzassen mecanitzasses mecanitzassin mecanitzassis mecanitzat mecanitzats mecanitzau mecanitzava mecanitzaven mecanitzaves mecanitze mecanitzem mecanitzen mecanitzes mecanitzessen mecanitzesses mecanitzessin mecanitzessis mecanitzeu mecanitzi mecanitzin mecanitzis mecanitzo mecanitzà mecanitzàrem mecanitzàreu mecanitzàs mecanitzàssem mecanitzàsseu mecanitzàssim mecanitzàssiu mecanitzàvem mecanitzàveu mecanitzés mecanitzéssem mecanitzésseu mecanitzéssim mecanitzéssiu mecanitzí occ sept val v
mécaniser

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mecanografia mecanografiada mecanografiades mecanografiam mecanografiant mecanografiar mecanografiara mecanografiaran mecanografiarem mecanografiaren mecanografiares mecanografiareu mecanografiaria mecanografiarien mecanografiaries mecanografiarà mecanografiaràs mecanografiaré mecanografiaríem mecanografiaríeu mecanografiassen mecanografiasses mecanografiassin mecanografiassis mecanografiat mecanografiats mecanografiau mecanografiava mecanografiaven mecanografiaves mecanografie mecanografiem mecanografien mecanografies mecanografiessen mecanografiesses mecanografiessin mecanografiessis mecanografieu mecanografii mecanografio mecanografià mecanografiàrem mecanografiàreu mecanografiàs mecanografiàssem mecanografiàsseu mecanografiàssim mecanografiàssiu mecanografiàvem mecanografiàveu mecanografiés mecanografiéssem mecanografiésseu mecanografiéssim mecanografiéssiu mecanografií mecanografiï mecanografiïn mecanografiïs occ sept val v
dactylographier

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
méchanique mécanique

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mécanique

mecànica de joc n fem
mécanique de jeu

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
médaille

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ adj masc
mède
De l’antiga regió de la Mèdia.

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ n masc
Mède
Individu d’un poble irànic que va establir un imperi en l’Orient Mitjà.

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
milieu

mediació /me.ði.a.siˈo/ /mə.ði.ə.siˈo/ n fem
médiation

mediació cultural n fem
médiation culturelle

mediació escolar n fem
médiation scolaire

mediació familiar n fem
médiation familiale

mediador /me.ði.aˈðo/ /me.ði.aˈðoɾ/ /mə.ði.əˈðo/ n masc
médiateur

medial /me.ðiˈaɫ/ /mə.ðiˈaɫ/ adj
médial

mediambiental /me.ði.am.bi.enˈtaɫ/ /mə.ði.əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
environnemental
relacionat amb el medi ambient

mediar /me.ðiˈa/ /me.ðiˈaɾ/ /mə.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) media mediada mediades mediam mediant mediar mediara mediaran mediarem mediaren mediares mediareu mediaria mediarien mediaries mediarà mediaràs mediaré mediaríem mediaríeu mediassen mediasses mediassin mediassis mediat mediats mediau mediava mediaven mediaves medie mediem medien medies mediessen mediesses mediessin mediessis medieu medii medio medià mediàrem mediàreu mediàs mediàssem mediàsseu mediàssim mediàssiu mediàvem mediàveu mediés mediéssem mediésseu mediéssim mediéssiu medií mediï mediïn mediïs occ sept val v
médier

mediat /me.ðiˈat/ /mə.ðiˈat/ mediata adj masc
médiat

mediateca /me.ði.aˈte.ka/ /mə.ði.əˈtɛ.kə/ n fem
médiathèque

mediatització /me.ði.a.ti.za.siˈo/ /me.ði.a.tid.za.siˈo/ /mə.ði.ə.tid.zə.siˈo/ n masc
médiatisation

medicalitzar /me.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /me.ði.ka.ɫiˈza/ /me.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /mə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) medicalitz medicalitza medicalitzada medicalitzades medicalitzam medicalitzant medicalitzar medicalitzara medicalitzaran medicalitzarem medicalitzaren medicalitzares medicalitzareu medicalitzaria medicalitzarien medicalitzaries medicalitzarà medicalitzaràs medicalitzaré medicalitzaríem medicalitzaríeu medicalitzassen medicalitzasses medicalitzassin medicalitzassis medicalitzat medicalitzats medicalitzau medicalitzava medicalitzaven medicalitzaves medicalitze medicalitzem medicalitzen medicalitzes medicalitzessen medicalitzesses medicalitzessin medicalitzessis medicalitzeu medicalitzi medicalitzin medicalitzis medicalitzo medicalitzà medicalitzàrem medicalitzàreu medicalitzàs medicalitzàssem medicalitzàsseu medicalitzàssim medicalitzàssiu medicalitzàvem medicalitzàveu medicalitzés medicalitzéssem medicalitzésseu medicalitzéssim medicalitzéssiu medicalitzí occ val v
médicaliser

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
médicament

medicament orfe n masc
médicament orphelin

medicar /me.ðiˈka/ /me.ðiˈkaɾ/ /mə.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) medic medica medicada medicades medicam medicant medicar medicara medicaran medicarem medicaren medicares medicareu medicaria medicarien medicaries medicarà medicaràs medicaré medicaríem medicaríeu medicassen medicasses medicassin medicassis medicat medicats medicau medicava medicaven medicaves medico medicà medicàrem medicàreu medicàs medicàssem medicàsseu medicàssim medicàssiu medicàvem medicàveu medique mediquem mediquen mediques mediquessen mediquesses mediquessin mediquessis mediqueu mediqui mediquin mediquis mediqués mediquéssem mediquésseu mediquéssim mediquéssiu mediquí occ sept val v
médicamenter

medicastre /me.ðiˈkas.tɾe/ /mə.ðiˈkas.tɾə/ n masc
médicastre

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
médecine
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ adj
médicinal

medina /meˈði.na/ /məˈði.nə/ n fem
médina

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
méditation rêverie
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) medit medita meditada meditades meditam meditant meditar meditara meditaran meditarem meditaren meditares meditareu meditaria meditarien meditaries meditarà meditaràs meditaré meditaríem meditaríeu meditassen meditasses meditassin meditassis meditat meditats meditau meditava meditaven meditaves medite meditem mediten medites meditessen meditesses meditessin meditessis mediteu mediti meditin meditis medito medità meditàrem meditàreu meditàs meditàssem meditàsseu meditàssim meditàssiu meditàvem meditàveu medités meditéssem meditésseu meditéssim meditéssiu medití occ sept val v
méditer

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
méditerranéen

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
moelle

medul·lar /me.ðuɫˈɫaɾ/ /me.ðuˈɫaɾ/ /mə.ðuɫˈɫar/ /mə.ðuɫˈɫaɾ/ /mə.ðuˈɫar/ adj
médullaire

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
méduse

megaduc /me.ɣaˈðuk/ /mə.ɣəˈðuk/ n masc
mégaduc

megafonia /me.ɣa.foˈni.a/ /mə.ɣə.fuˈni.ə/ n fem
sonorisation

megalòpoli /me.ɣaˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.pu.ɫi/ n fem
mégalopole

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
moitié

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meitnérium

mel n fem
miel

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
mélanoma mélanome

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
sorgho

melcoratge /meɫ.koˈɾa.d͡ʒe/ /məɫ.koˈɾa.d͡ʒə/ /məɫ.kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
mercuriale

melena /meˈɫe.na/ /məˈɫɛ.nə/ n fem
méléna

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
marmelade confiture

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melodie mélodie

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
rate

melva /ˈmɛɫ.va/ /ˈmɛɫ.və/ /ˈmɛɫ.βa/ /ˈmɛɫ.βə/ /ˈmɛɫ.βɛ/ n fem
bonitou

mel·lificar /me.ɫi.fiˈka/ /meɫ.ɫi.fiˈka/ /meɫ.ɫi.fiˈkaɾ/ /mə.ɫi.fiˈka/ /məɫ.ɫi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mel·lific mel·lifica mel·lificada mel·lificades mel·lificam mel·lificant mel·lificar mel·lificara mel·lificaran mel·lificarem mel·lificaren mel·lificares mel·lificareu mel·lificaria mel·lificarien mel·lificaries mel·lificarà mel·lificaràs mel·lificaré mel·lificaríem mel·lificaríeu mel·lificassen mel·lificasses mel·lificassin mel·lificassis mel·lificat mel·lificats mel·lificau mel·lificava mel·lificaven mel·lificaves mel·lifico mel·lificà mel·lificàrem mel·lificàreu mel·lificàs mel·lificàssem mel·lificàsseu mel·lificàssim mel·lificàssiu mel·lificàvem mel·lificàveu mel·lifique mel·lifiquem mel·lifiquen mel·lifiques mel·lifiquessen mel·lifiquesses mel·lifiquessin mel·lifiquessis mel·lifiqueu mel·lifiqui mel·lifiquin mel·lifiquis mel·lifiqués mel·lifiquéssem mel·lifiquésseu mel·lifiquéssim mel·lifiquéssiu mel·lifiquí occ sept val v
mellifier

mel·liflu /meɫˈɫi.fɫu/ /meˈɫi.fɫu/ /məɫˈɫi.fɫu/ /məˈɫi.fɫu/ mel·líflua adj masc
melliflue

mel·lífer /meɫˈɫi.feɾ/ /meˈɫi.feɾ/ /məɫˈɫi.fər/ /məɫˈɫi.fəɾ/ /məˈɫi.fər/ adj masc
mellifique

melé a 5 m n fem
mêlée à 5 m

melé espontània n fem
mêlée ouverte

melé ordenada n fem
mêlée

melé pactada n fem
mêlée non contestée

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ n fem
mélodica

melòfon /meˈɫɔ.fon/ /məˈɫɔ.fun/ n masc
mellophone

meló /məˈɫo/ n masc
melon

mem /ˈmɛm/ n fem
mém
Primera lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

mem /ˈmɛm/ n masc
meme mème
Entitat mínima de pensament.

membrana /memˈbɾa.na/ /məmˈbɾa.nə/ n fem
panier

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
membre
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
membre
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memorat /mə.muˈɾat/ n masc
memorat

memorisme n masc
mémorisme

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) memoritz memoritza memoritzada memoritzades memoritzam memoritzant memoritzar memoritzara memoritzaran memoritzarem memoritzaren memoritzares memoritzareu memoritzaria memoritzarien memoritzaries memoritzarà memoritzaràs memoritzaré memoritzaríem memoritzaríeu memoritzassen memoritzasses memoritzassin memoritzassis memoritzat memoritzats memoritzau memoritzava memoritzaven memoritzaves memoritze memoritzem memoritzen memoritzes memoritzessen memoritzesses memoritzessin memoritzessis memoritzeu memoritzi memoritzin memoritzis memoritzo memoritzà memoritzàrem memoritzàreu memoritzàs memoritzàssem memoritzàsseu memoritzàssim memoritzàssiu memoritzàvem memoritzàveu memoritzés memoritzéssem memoritzésseu memoritzéssim memoritzéssiu memoritzí occ sept val v
mémoriser

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
mémoire

memòria USB n masc
clé USB

memòria intermèdia n fem
mémoire intermédiaire

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
sorte
Classe que identifica un conjunt de propietats comunes de diverses coses.

menar /meˈna/ /meˈnaɾ/ /məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) men mena menada menades menam menant menar menara menaran menarem menaren menares menareu menaria menarien menaries menarà menaràs menaré menaríem menaríeu menassen menasses menassin menassis menat menats menau menava menaven menaves mene menem menen menes menessen menesses menessin menessis meneu meni menin menis meno menà menàrem menàreu menàs menàssem menàsseu menàssim menàssiu menàvem menàveu menés menéssem menésseu menéssim menéssiu mení occ sept val v
mener

mencionar /men.si.oˈna/ /men.si.oˈnaɾ/ /mən.si.oˈna/ /mən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mencion menciona mencionada mencionades mencionam mencionant mencionar mencionara mencionaran mencionarem mencionaren mencionares mencionareu mencionaria mencionarien mencionaries mencionarà mencionaràs mencionaré mencionaríem mencionaríeu mencionassen mencionasses mencionassin mencionassis mencionat mencionats mencionau mencionava mencionaven mencionaves mencione mencionem mencionen menciones mencionessen mencionesses mencionessin mencionessis mencioneu mencioni mencionin mencionis menciono mencionà mencionàrem mencionàreu mencionàs mencionàssem mencionàsseu mencionàssim mencionàssiu mencionàvem mencionàveu mencionés mencionéssem mencionésseu mencionéssim mencionéssiu mencioní occ sept val v
mentionner

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendélévium

mendicar /men.diˈka/ /men.diˈkaɾ/ /mən.diˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mendic mendica mendicada mendicades mendicam mendicant mendicar mendicara mendicaran mendicarem mendicaren mendicares mendicareu mendicaria mendicarien mendicaries mendicarà mendicaràs mendicaré mendicaríem mendicaríeu mendicassen mendicasses mendicassin mendicassis mendicat mendicats mendicau mendicava mendicaven mendicaves mendico mendicà mendicàrem mendicàreu mendicàs mendicàssem mendicàsseu mendicàssim mendicàssiu mendicàvem mendicàveu mendique mendiquem mendiquen mendiques mendiquessen mendiquesses mendiquessin mendiquessis mendiqueu mendiqui mendiquin mendiquis mendiqués mendiquéssem mendiquésseu mendiquéssim mendiquéssiu mendiquí occ sept val v
mendier

menejar /me.neˈd͡ʒa/ /me.neˈd͡ʒaɾ/ /me.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. menege menegem menegen meneges menegessen menegesses menegessin menegessis menegeu menegi menegin menegis menegés menegéssem menegésseu menegéssim menegéssiu menegí meneja menejada menejades menejant menejar menejara menejaran menejarem menejaren menejares menejareu menejaria menejarien menejaries menejarà menejaràs menejaré menejaríem menejaríeu menejassen menejasses menejat menejats menejava menejaven menejaves menejo menejà menejàrem menejàreu menejàssem menejàsseu menejàvem menejàveu occ sept val val (1) v
remuer

menester /me.nesˈte/ /me.nesˈteɾ/ /mə.nəsˈte/ n masc
métier

menestral /me.nesˈtɾaɫ/ /mə.nəsˈtɾaɫ/ n masc
artisan

menestralia /me.nes.tɾaˈɫi.a/ /mə.nəs.tɾəˈɫi.ə/ n fem
artisanat

menfot /meɱˈfot/ /məɱˈfot/ n neut
je-m'en-foutiste

menfotisme /meɱ.foˈtiz.me/ /məɱ.foˈtiz.mə/ /məɱ.fuˈtiz.mə/ n masc
je-m'en-foutisme

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ n fem
méninge

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ n fem
méningite

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
ménisque
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
salle à manger
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.
mangeur
Persona que menja molt.

menjador escolar n masc
cantine d'une école

menjadora /meɲ.d͡ʒaˈðo.ɾa/ /məɲ.ʒəˈðo.ɾə/ n fem
mangeoire

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
nourriture
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
manger
Ingerir aliments.

menjar ràpid n masc
restauration rapide
(comerç) La dita classe de restaurant.

menor d'edat n neut
mineur

menor estranger sense referents familiars n masc
mineur isolé étranger

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ menorquins adj masc
minorquin
Pertanyent o relatiu a Menorca, als seus habitants o la seva llengua.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ n masc
Minorquin
Natural de Menorca.

menovell /me.noˈveʎ/ /me.noˈβeʎ/ /mə.noˈveʎ/ /mə.nuˈveʎ/ /mə.nuˈβeʎ/ n masc
auriculaire

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
menstruation

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ adj
menstruel

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menstrua menstruada menstruades menstruam menstruant menstruar menstruara menstruaran menstruarem menstruaren menstruares menstruareu menstruaria menstruarien menstruaries menstruarà menstruaràs menstruaré menstruaríem menstruaríeu menstruassen menstruasses menstruassin menstruassis menstruat menstruats menstruau menstruava menstruaven menstruaves menstrue menstruem menstruen menstrues menstruessen menstruesses menstruessin menstruessis menstrueu menstruo menstruu menstruà menstruàrem menstruàreu menstruàs menstruàssem menstruàsseu menstruàssim menstruàssiu menstruàvem menstruàveu menstrués menstruéssem menstruésseu menstruéssim menstruéssiu menstruí menstruï menstruïn menstruïs occ sept val v
menstruer

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
esprit intelligence

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
menthe
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)
Licor amb essència de Mentha.

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
mental
Relatiu a la ment.

mentalisme /men.taˈliz.me/ /mən.təˈliz.mə/ n masc
mentalisme

mentalitzar /men.ta.ɫiˈd͡za/ /men.ta.ɫiˈza/ /men.ta.ɫiˈzaɾ/ /mən.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mentalitz mentalitza mentalitzada mentalitzades mentalitzam mentalitzant mentalitzar mentalitzara mentalitzaran mentalitzarem mentalitzaren mentalitzares mentalitzareu mentalitzaria mentalitzarien mentalitzaries mentalitzarà mentalitzaràs mentalitzaré mentalitzaríem mentalitzaríeu mentalitzassen mentalitzasses mentalitzassin mentalitzassis mentalitzat mentalitzats mentalitzau mentalitzava mentalitzaven mentalitzaves mentalitze mentalitzem mentalitzen mentalitzes mentalitzessen mentalitzesses mentalitzessin mentalitzessis mentalitzeu mentalitzi mentalitzin mentalitzis mentalitzo mentalitzà mentalitzàrem mentalitzàreu mentalitzàs mentalitzàssem mentalitzàsseu mentalitzàssim mentalitzàssiu mentalitzàvem mentalitzàveu mentalitzés mentalitzéssem mentalitzésseu mentalitzéssim mentalitzéssiu mentalitzí occ sept val v
mentaliser

mentida /menˈti.ða/ n fem
mensonge
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentider /men.tiˈðe/ /men.tiˈðeɾ/ /mən.tiˈðe/ adj masc
menteur

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ bal centr ment menta menteix menteixen menteixes menteixi menteixin menteixis menteixo menten mentes mentesc mentesqui mentesquin mentesquis menti mentia mentida mentides mentien menties mentiguem mentigueu mentim mentin mentint mentir mentira mentiran mentirem mentiren mentires mentireu mentiria mentirien mentiries mentirà mentiràs mentiré mentiríem mentiríeu mentis mentisc mentisca mentisquen mentisques mentissen mentisses mentissin mentissis mentit mentits mentiu mentix mentixen mentixes mentixo mento ments mentí mentíem mentíeu mentírem mentíreu mentís mentíssem mentísseu mentíssim mentíssiu n-occ occ sept val v
mentir
Dir mentides o falsedats.

mentonera n fem
jugulaire

mentor /menˈto/ /menˈtoɾ/ /mənˈto/ n masc
mentor

mentoria n fem
encadrement

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
tandis
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentre que conjunction
tandis que

mentrestant /ˌmen.tɾesˈtan/ /ˌmen.tɾesˈtant/ /ˌmen.tɾəsˈtan/ /ˌmen.tɾəsˈtant/ adv
entre-temps

mentó /menˈto/ n masc
menton

menudalla /me.nuˈða.ʎa/ /mə.nuˈða.jə/ /mə.nuˈða.ʎə/ n fem
bric-à-brac

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
petit

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
moins

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) menysprea menyspreada menyspreades menyspream menyspreant menysprear menyspreara menysprearan menysprearem menysprearen menyspreares menyspreareu menysprearia menysprearien menysprearies menysprearà menysprearàs menysprearé menysprearíem menysprearíeu menyspreassen menyspreasses menyspreassin menyspreassis menyspreat menyspreats menyspreau menyspreava menyspreaven menyspreaves menyspree menyspreem menyspreen menysprees menyspreessen menyspreesses menyspreessin menyspreessis menyspreeu menysprei menyspreo menyspreà menyspreàrem menyspreàreu menyspreàs menyspreàssem menyspreàsseu menyspreàssim menyspreàssiu menyspreàvem menyspreàveu menyspreés menyspreéssem menyspreésseu menyspreéssim menyspreéssiu menyspreí menyspreï menyspreïn menyspreïs occ sept val v
mépriser

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
mépris

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
menu carte

mer /ˈmer/ adj masc
simple

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
merveille

meravellar /me.ɾa.veˈʎaɾ/ /me.ɾa.βeˈʎa/ /mə.ɾə.vəˈʎa/ /mə.ɾə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) meravell meravella meravellada meravellades meravellam meravellant meravellar meravellara meravellaran meravellarem meravellaren meravellares meravellareu meravellaria meravellarien meravellaries meravellarà meravellaràs meravellaré meravellaríem meravellaríeu meravellassen meravellasses meravellassin meravellassis meravellat meravellats meravellau meravellava meravellaven meravellaves meravelle meravellem meravellen meravelles meravellessen meravellesses meravellessin meravellessis meravelleu meravelli meravellin meravellis meravello meravellà meravellàrem meravellàreu meravellàs meravellàssem meravellàsseu meravellàssim meravellàssiu meravellàvem meravellàveu meravellés meravelléssem meravellésseu meravelléssim meravelléssiu meravellí occ sept val v
émerveiller

meravellositat /me.ɾa.ve.ʎo.ziˈtat/ /me.ɾa.βe.ʎo.ziˈtat/ /mə.ɾə.və.ʎo.ziˈtat/ /mə.ɾə.və.ʎu.ziˈtat/ /mə.ɾə.βə.ʎu.ziˈtat/ n fem
merveillosité

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
merveilleux

mercadejar /mer.ka.ðeˈʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒaɾ/ /mər.kə.ðəˈʒa/ /məɾ.kə.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mercadege mercadegem mercadegen mercadeges mercadegessen mercadegesses mercadegessin mercadegessis mercadegeu mercadegi mercadegin mercadegis mercadegés mercadegéssem mercadegésseu mercadegéssim mercadegéssiu mercadegí mercadeig mercadeja mercadejada mercadejades mercadejam mercadejant mercadejar mercadejara mercadejaran mercadejarem mercadejaren mercadejares mercadejareu mercadejaria mercadejarien mercadejaries mercadejarà mercadejaràs mercadejaré mercadejaríem mercadejaríeu mercadejassen mercadejasses mercadejassin mercadejassis mercadejat mercadejats mercadejau mercadejava mercadejaven mercadejaves mercadejo mercadejà mercadejàrem mercadejàreu mercadejàs mercadejàssem mercadejàsseu mercadejàssim mercadejàssiu mercadejàvem mercadejàveu occ sept val v
marchander

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
marchand

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
marchandise

mercantilitzar /mer.kan.ti.ɫiˈd͡za/ /meɾ.kan.ti.ɫiˈza/ /meɾ.kan.ti.ɫiˈzaɾ/ /mər.kən.ti.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mercantilitz mercantilitza mercantilitzada mercantilitzades mercantilitzam mercantilitzant mercantilitzar mercantilitzara mercantilitzaran mercantilitzarem mercantilitzaren mercantilitzares mercantilitzareu mercantilitzaria mercantilitzarien mercantilitzaries mercantilitzarà mercantilitzaràs mercantilitzaré mercantilitzaríem mercantilitzaríeu mercantilitzassen mercantilitzasses mercantilitzassin mercantilitzassis mercantilitzat mercantilitzats mercantilitzau mercantilitzava mercantilitzaven mercantilitzaves mercantilitze mercantilitzem mercantilitzen mercantilitzes mercantilitzessen mercantilitzesses mercantilitzessin mercantilitzessis mercantilitzeu mercantilitzi mercantilitzin mercantilitzis mercantilitzo mercantilitzà mercantilitzàrem mercantilitzàreu mercantilitzàs mercantilitzàssem mercantilitzàsseu mercantilitzàssim mercantilitzàssiu mercantilitzàvem mercantilitzàveu mercantilitzés mercantilitzéssem mercantilitzésseu mercantilitzéssim mercantilitzéssiu mercantilitzí occ sept val v
mercantiliser

mercat /meɾˈkat/ n masc
marché
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat de treball n masc
marché de l'emploi

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
marché noir

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
mercenaire

mercer /merˈse/ /meɾˈseɾ/ /mərˈse/ n masc
mercier

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
mercerie

merceritzar /mer.se.ɾiˈd͡za/ /meɾ.se.ɾiˈza/ /meɾ.se.ɾiˈzaɾ/ /mər.sə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) merceritz merceritza merceritzada merceritzades merceritzam merceritzant merceritzar merceritzara merceritzaran merceritzarem merceritzaren merceritzares merceritzareu merceritzaria merceritzarien merceritzaries merceritzarà merceritzaràs merceritzaré merceritzaríem merceritzaríeu merceritzassen merceritzasses merceritzassin merceritzassis merceritzat merceritzats merceritzau merceritzava merceritzaven merceritzaves merceritze merceritzem merceritzen merceritzes merceritzessen merceritzesses merceritzessin merceritzessis merceritzeu merceritzi merceritzin merceritzis merceritzo merceritzà merceritzàrem merceritzàreu merceritzàs merceritzàssem merceritzàsseu merceritzàssim merceritzàssiu merceritzàvem merceritzàveu merceritzés merceritzéssem merceritzésseu merceritzéssim merceritzéssiu merceritzí occ sept val v
merceriser

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
mercure

mercurial /meɾ.ku.ɾiˈaɫ/ /mər.ku.ɾiˈaɫ/ adj
mercuriel
Relatiu o pertanyent al planeta o al déu romà Mercuri.
mercurial
Relatiu o pertanyent a l'element químic mercuri.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ Interjection
merde
(teatre) Expressió per a desitjar sort abans de l'estrena d'una obra de teatre.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
merde
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
meringue

merescudament /me.ɾesˌku.ðaˈmen/ /me.ɾesˌku.ðaˈment/ /mə.ɾəsˌku.ðəˈmen/ /mə.ɾəsˌku.ðəˈment/ adv
à juste titre

meretriu /me.ɾeˈtɾiw/ /mə.ɾəˈtɾiw/ n fem
prostituée

meridional /me.ɾi.ði.oˈnaɫ/ /mə.ɾi.ði.uˈnaɫ/ adj
méridional
Relatiu al sud.

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
méridien

meritar /me.ɾiˈta/ /me.ɾiˈtaɾ/ /mə.ɾiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) merit merita meritada meritades meritam meritant meritar meritara meritaran meritarem meritaren meritares meritareu meritaria meritarien meritaries meritarà meritaràs meritaré meritaríem meritaríeu meritassen meritasses meritassin meritassis meritat meritats meritau meritava meritaven meritaves merite meritem meriten merites meritessen meritesses meritessin meritessis meriteu meriti meritin meritis merito merità meritàrem meritàreu meritàs meritàssem meritàsseu meritàssim meritàssiu meritàvem meritàveu merités meritéssem meritésseu meritéssim meritéssiu merití occ sept val v
mériter

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
merle
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
merlon
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
merlan

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ alg bal mereix mereixem mereixen mereixent mereixeran mereixerem mereixeren mereixeres mereixereu mereixeria mereixerien mereixeries mereixerà mereixeràs mereixeré mereixeríem mereixeríeu mereixes mereixessin mereixessis mereixeu mereixi mereixia mereixien mereixies mereixin mereixis mereixo mereixé mereixérem mereixéreu mereixés mereixéssim mereixéssiu mereixí mereixíem mereixíeu meresc meresca merescuda merescudes merescut merescuts meresquem meresquen meresquera meresqueren meresqueres meresques meresquessen meresquesses meresquessin meresquessis meresqueu meresqui meresquin meresquis meresqué meresquérem meresquéreu meresqués meresquéssem meresquésseu meresquéssim meresquéssiu meresquí merèixer occ sept val v
mériter

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
méronyme

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
mois

mesa /ˈme.za/ /ˈme.zə/ /ˈmə.zə/ /ˈmɛ.zə/ n fem
bureau
Conjunt de persones que presideixen i dirigeixen una assemblea, una corporació.

mesar /meˈza/ /meˈzaɾ/ /məˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. mesa mesada mesades mesant mesar mesara mesaran mesarem mesaren mesares mesareu mesaria mesarien mesaries mesarà mesaràs mesaré mesaríem mesaríeu mesassen mesasses mesat mesats mesava mesaven mesaves mese mesem mesen meses mesessen mesesses meseu meso mesà mesàrem mesàreu mesàssem mesàsseu mesàvem mesàveu mesés meséssem mesésseu mesí occ val val (1) v
bourgeonner

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
musc

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
mélange

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mescl mescla mesclada mesclades mesclam mesclant mesclar mesclara mesclaran mesclarem mesclaren mesclares mesclareu mesclaria mesclarien mesclaries mesclarà mesclaràs mesclaré mesclaríem mesclaríeu mesclassen mesclasses mesclassin mesclassis mesclat mesclats mesclau mesclava mesclaven mesclaves mescle mesclem mesclen mescles mesclessen mesclesses mesclessin mesclessis mescleu mescli mesclin mesclis mesclo mesclà mesclàrem mesclàreu mesclàs mesclàssem mesclàsseu mesclàssim mesclàssiu mesclàvem mesclàveu mesclés mescléssem mesclésseu mescléssim mescléssiu mesclí occ sept val v
mélanger
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesolecte /me.zoˈɫɛk.te/ /mə.zuˈɫɛk.tə/ n masc
mesolecte

mesorínia /me.zoˈri.ni.a/ /mə.zoˈri.ni.ə/ /mə.zuˈri.ni.ə/ n fem
mésorrhinie

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mosquée

mesquí /mesˈki/ /məsˈki/ mesquins adj masc
mesquin
Moralment menyspreable, sense generositat.

messes /ˈme.ses/ /ˈme.səs/ /ˈmɛ.səs/ n fem
moissons
Sembrat de plantes en època de ser segades.

messidor /me.siˈðo/ /me.siˈðoɾ/ /mə.siˈðo/ n masc
messidor

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
messie

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ adj masc
messianique

mestall /mesˈtaʎ/ /məsˈtaj/ /məsˈtaʎ/ n masc
méteil

mestral /mesˈtɾaɫ/ /məsˈtɾaɫ/ n masc
mistral

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
maître instituteur
Persona que ensenya d'altres.
instituteur
Ensenyant d'educació infantil o d'educació primària.

mestre d'aixa n masc
calfat

mestre d'educació especial n masc
professeur d'éducation spéciale

mestre d'educació física n masc
professeur d'éducation physique et sportive

mestre d'educació infantil n masc
éducateur en garderie

mestre d'educació musical n masc
professeur de musique

mestre d'educació primària n masc
maître d'école

mestre de llengua estrangera n masc
maître de langue étrangère

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
maîtresse
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
maîtresse de maison

mestretites /ˌmes.tɾeˈti.tes/ /ˌmɛs.tɾəˈti.təs/ n neut
je-sais-tout

mesuradament /me.zuˌɾa.ðaˈmen/ /me.zuˌɾa.ðaˈment/ /mə.zuˌɾa.ðəˈmen/ /mə.zuˌɾa.ðəˈment/ adv
mesurément

mesurador de xarxa n masc
mesureur de filet

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
mesure

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
mesurer

mesó n masc
méson

metaanàlisi /ˌme.ta.aˈna.ɫi.zi/ /ˌmɛ.təˈna.ɫi.zi/ n fem
méta-analyse

metaavaluació n fem
évaluation sécondaire

metabolitzar /me.ta.bo.ɫiˈzaɾ/ /me.ta.βo.ɫiˈd͡za/ /me.ta.βo.ɫiˈza/ /mə.tə.bo.ɫiˈd͡za/ /mə.tə.bu.ɫiˈd͡za/ /mə.tə.βu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metabolitz metabolitza metabolitzada metabolitzades metabolitzam metabolitzant metabolitzar metabolitzara metabolitzaran metabolitzarem metabolitzaren metabolitzares metabolitzareu metabolitzaria metabolitzarien metabolitzaries metabolitzarà metabolitzaràs metabolitzaré metabolitzaríem metabolitzaríeu metabolitzassen metabolitzasses metabolitzassin metabolitzassis metabolitzat metabolitzats metabolitzau metabolitzava metabolitzaven metabolitzaves metabolitze metabolitzem metabolitzen metabolitzes metabolitzessen metabolitzesses metabolitzessin metabolitzessis metabolitzeu metabolitzi metabolitzin metabolitzis metabolitzo metabolitzà metabolitzàrem metabolitzàreu metabolitzàs metabolitzàssem metabolitzàsseu metabolitzàssim metabolitzàssiu metabolitzàvem metabolitzàveu metabolitzés metabolitzéssem metabolitzésseu metabolitzéssim metabolitzéssiu metabolitzí occ sept val v
métaboliser

metacognició n fem
métacognition

metaforitzar /me.ta.fo.ɾiˈd͡za/ /me.ta.fo.ɾiˈza/ /me.ta.fo.ɾiˈzaɾ/ /mə.tə.fo.ɾiˈd͡za/ /mə.tə.fu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metaforitz metaforitza metaforitzada metaforitzades metaforitzam metaforitzant metaforitzar metaforitzara metaforitzaran metaforitzarem metaforitzaren metaforitzares metaforitzareu metaforitzaria metaforitzarien metaforitzaries metaforitzarà metaforitzaràs metaforitzaré metaforitzaríem metaforitzaríeu metaforitzassen metaforitzasses metaforitzassin metaforitzassis metaforitzat metaforitzats metaforitzau metaforitzava metaforitzaven metaforitzaves metaforitze metaforitzem metaforitzen metaforitzes metaforitzessen metaforitzesses metaforitzessin metaforitzessis metaforitzeu metaforitzi metaforitzin metaforitzis metaforitzo metaforitzà metaforitzàrem metaforitzàreu metaforitzàs metaforitzàssem metaforitzàsseu metaforitzàssim metaforitzàssiu metaforitzàvem metaforitzàveu metaforitzés metaforitzéssem metaforitzésseu metaforitzéssim metaforitzéssiu metaforitzí occ sept val v
métaphoriser

metalingüístic /ˌme.ta.ɫiŋˈɡwis.tik/ /ˌmɛ.tə.ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
métalinguistique

metall /meˈtaʎ/ n masc
métal

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
métalangage

metal·lar /me.taɫˈɫa/ /me.taɫˈɫaɾ/ /me.taˈɫa/ /mə.təɫˈɫa/ /mə.təˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metal metal·la metal·lada metal·lades metal·lam metal·lant metal·lar metal·lara metal·laran metal·larem metal·laren metal·lares metal·lareu metal·laria metal·larien metal·laries metal·larà metal·laràs metal·laré metal·laríem metal·laríeu metal·lassen metal·lasses metal·lassin metal·lassis metal·lat metal·lats metal·lau metal·lava metal·laven metal·laves metal·le metal·lem metal·len metal·les metal·lessen metal·lesses metal·lessin metal·lessis metal·leu metal·li metal·lin metal·lis metal·lo metal·là metal·làrem metal·làreu metal·làs metal·làssem metal·làsseu metal·làssim metal·làssiu metal·làvem metal·làveu metal·lés metal·léssem metal·lésseu metal·léssim metal·léssiu metal·lí occ sept val v
métaller

metal·litzar /me.ta.ɫiˈd͡za/ /me.ta.ɫiˈza/ /me.taɫ.ɫiˈd͡za/ /me.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɫiˈd͡za/ /mə.təɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) metal·litz metal·litza metal·litzada metal·litzades metal·litzam metal·litzant metal·litzar metal·litzara metal·litzaran metal·litzarem metal·litzaren metal·litzares metal·litzareu metal·litzaria metal·litzarien metal·litzaries metal·litzarà metal·litzaràs metal·litzaré metal·litzaríem metal·litzaríeu metal·litzassen metal·litzasses metal·litzassin metal·litzassis metal·litzat metal·litzats metal·litzau metal·litzava metal·litzaven metal·litzaves metal·litze metal·litzem metal·litzen metal·litzes metal·litzessen metal·litzesses metal·litzessin metal·litzessis metal·litzeu metal·litzi metal·litzin metal·litzis metal·litzo metal·litzà metal·litzàrem metal·litzàreu metal·litzàs metal·litzàssem metal·litzàsseu metal·litzàssim metal·litzàssiu metal·litzàvem metal·litzàveu metal·litzés metal·litzéssem metal·litzésseu metal·litzéssim metal·litzéssiu metal·litzí occ sept val v
métalliser

metal·lòfon /me.taˈɫɔ.fon/ /mə.təɫˈɫɔ.fun/ n masc
métallophone

metamorfisme /me.ta.moɾˈfiz.me/ /mə.tə.murˈfiz.mə/ n masc
métamorphisme

metamorfitzar /me.ta.mor.fiˈd͡za/ /me.ta.moɾ.fiˈza/ /me.ta.moɾ.fiˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.fiˈd͡za/ /mə.tə.mur.fiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metamorfitz metamorfitza metamorfitzada metamorfitzades metamorfitzam metamorfitzant metamorfitzar metamorfitzara metamorfitzaran metamorfitzarem metamorfitzaren metamorfitzares metamorfitzareu metamorfitzaria metamorfitzarien metamorfitzaries metamorfitzarà metamorfitzaràs metamorfitzaré metamorfitzaríem metamorfitzaríeu metamorfitzassen metamorfitzasses metamorfitzassin metamorfitzassis metamorfitzat metamorfitzats metamorfitzau metamorfitzava metamorfitzaven metamorfitzaves metamorfitze metamorfitzem metamorfitzen metamorfitzes metamorfitzessen metamorfitzesses metamorfitzessin metamorfitzessis metamorfitzeu metamorfitzi metamorfitzin metamorfitzis metamorfitzo metamorfitzà metamorfitzàrem metamorfitzàreu metamorfitzàs metamorfitzàssem metamorfitzàsseu metamorfitzàssim metamorfitzàssiu metamorfitzàvem metamorfitzàveu metamorfitzés metamorfitzéssem metamorfitzésseu metamorfitzéssim metamorfitzéssiu metamorfitzí occ sept val v
métamorphiser

metamorfosar /me.ta.mor.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.foˈza/ /mə.tə.mur.fuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metamorfosa metamorfosada metamorfosades metamorfosam metamorfosant metamorfosar metamorfosara metamorfosaran metamorfosarem metamorfosaren metamorfosares metamorfosareu metamorfosaria metamorfosarien metamorfosaries metamorfosarà metamorfosaràs metamorfosaré metamorfosaríem metamorfosaríeu metamorfosassen metamorfosasses metamorfosassin metamorfosassis metamorfosat metamorfosats metamorfosau metamorfosava metamorfosaven metamorfosaves metamorfose metamorfosem metamorfosen metamorfoses metamorfosessen metamorfosesses metamorfosessin metamorfosessis metamorfoseu metamorfosi metamorfosin metamorfosis metamorfoso metamorfosà metamorfosàrem metamorfosàreu metamorfosàs metamorfosàssem metamorfosàsseu metamorfosàssim metamorfosàssiu metamorfosàvem metamorfosàveu metamorfosés metamorfoséssem metamorfosésseu metamorfoséssim metamorfoséssiu metamorfosí metamorfòs occ sept val v
métamorphoser

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
métamorphose
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.
(informàtica) Procediment informàtic consistent en la transformació progressiva d'una imatge en una altra de predeterminada per mitjà de la interpolació de dades numèriques.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
métamorphique

metastable /ˌme.tasˈta.bɫe/ /ˌme.tasˈta.βɫe/ /ˌme.tasˈtab.bɫe/ /ˌmɛ.təsˈta.βɫə/ /ˌmɛ.təsˈtab.bɫə/ adj
métastable

metastatitzar /me.tas.ta.tiˈd͡za/ /me.tas.ta.tiˈza/ /me.tas.ta.tiˈzaɾ/ /mə.təs.tə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metastatitz metastatitza metastatitzada metastatitzades metastatitzam metastatitzant metastatitzar metastatitzara metastatitzaran metastatitzarem metastatitzaren metastatitzares metastatitzareu metastatitzaria metastatitzarien metastatitzaries metastatitzarà metastatitzaràs metastatitzaré metastatitzaríem metastatitzaríeu metastatitzassen metastatitzasses metastatitzassin metastatitzassis metastatitzat metastatitzats metastatitzau metastatitzava metastatitzaven metastatitzaves metastatitze metastatitzem metastatitzen metastatitzes metastatitzessen metastatitzesses metastatitzessin metastatitzessis metastatitzeu metastatitzi metastatitzin metastatitzis metastatitzo metastatitzà metastatitzàrem metastatitzàreu metastatitzàs metastatitzàssem metastatitzàsseu metastatitzàssim metastatitzàssiu metastatitzàvem metastatitzàveu metastatitzés metastatitzéssem metastatitzésseu metastatitzéssim metastatitzéssiu metastatitzí occ sept val v
métastaser

metateoria n fem
métathéorie

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
météore

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
météorite

meteoritzar /me.te.o.ɾiˈd͡za/ /me.te.o.ɾiˈza/ /me.te.o.ɾiˈzaɾ/ /mə.tə.o.ɾiˈd͡za/ /mə.tə.u.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) meteoritz meteoritza meteoritzada meteoritzades meteoritzam meteoritzant meteoritzar meteoritzara meteoritzaran meteoritzarem meteoritzaren meteoritzares meteoritzareu meteoritzaria meteoritzarien meteoritzaries meteoritzarà meteoritzaràs meteoritzaré meteoritzaríem meteoritzaríeu meteoritzassen meteoritzasses meteoritzassin meteoritzassis meteoritzat meteoritzats meteoritzau meteoritzava meteoritzaven meteoritzaves meteoritze meteoritzem meteoritzen meteoritzes meteoritzessen meteoritzesses meteoritzessin meteoritzessis meteoritzeu meteoritzi meteoritzin meteoritzis meteoritzo meteoritzà meteoritzàrem meteoritzàreu meteoritzàs meteoritzàssem meteoritzàsseu meteoritzàssim meteoritzàssiu meteoritzàvem meteoritzàveu meteoritzés meteoritzéssem meteoritzésseu meteoritzéssim meteoritzéssiu meteoritzí occ sept val v
météoriser

meteorologia /me.te.o.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /me.te.o.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /mə.tə.o.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /mə.tə.u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
météreologie
Ciència que estudia l’atmosfera i tot allò que hi esdevé dins.

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
médecin
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.
donselle
(peixos) Peix de la família dels ofídids de cos molt allargat (Ophidion barbatum).

metgia /meˈd͡ʒi.a/ /məˈd͡ʒi.ə/ n fem
remède

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ adj masc
méticuleux

metilar /me.tiˈɫa/ /me.tiˈɫaɾ/ /mə.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metil metila metilada metilades metilam metilant metilar metilara metilaran metilarem metilaren metilares metilareu metilaria metilarien metilaries metilarà metilaràs metilaré metilaríem metilaríeu metilassen metilasses metilassin metilassis metilat metilats metilau metilava metilaven metilaves metile metilem metilen metiles metilessen metilesses metilessin metilessis metileu metili metilin metilis metilo metilà metilàrem metilàreu metilàs metilàssem metilàsseu metilàssim metilàssiu metilàvem metilàveu metilés metiléssem metilésseu metiléssim metiléssiu metilí occ sept val v
méthyler

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ adj
méthodiste

metoditzar /me.to.ðiˈd͡za/ /me.to.ðiˈza/ /me.to.ðiˈzaɾ/ /mə.to.ðiˈd͡za/ /mə.tu.ðiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) metoditz metoditza metoditzada metoditzades metoditzam metoditzant metoditzar metoditzara metoditzaran metoditzarem metoditzaren metoditzares metoditzareu metoditzaria metoditzarien metoditzaries metoditzarà metoditzaràs metoditzaré metoditzaríem metoditzaríeu metoditzassen metoditzasses metoditzassin metoditzassis metoditzat metoditzats metoditzau metoditzava metoditzaven metoditzaves metoditze metoditzem metoditzen metoditzes metoditzessen metoditzesses metoditzessin metoditzessis metoditzeu metoditzi metoditzin metoditzis metoditzo metoditzà metoditzàrem metoditzàreu metoditzàs metoditzàssem metoditzàsseu metoditzàssim metoditzàssiu metoditzàvem metoditzàveu metoditzés metoditzéssem metoditzésseu metoditzéssim metoditzéssiu metoditzí occ sept val v
rendre méthodique

metodologia n fem
méthodologie

metodologia didàctica n fem
méthodologie didactique

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
métonymie

metrallar /me.tɾaˈʎa/ /me.tɾaˈʎaɾ/ /mə.tɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) metrall metralla metrallada metrallades metrallam metrallant metrallar metrallara metrallaran metrallarem metrallaren metrallares metrallareu metrallaria metrallarien metrallaries metrallarà metrallaràs metrallaré metrallaríem metrallaríeu metrallassen metrallasses metrallassin metrallassis metrallat metrallats metrallau metrallava metrallaven metrallaves metralle metrallem metrallen metralles metrallessen metrallesses metrallessin metrallessis metralleu metralli metrallin metrallis metrallo metrallà metrallàrem metrallàreu metrallàs metrallàssem metrallàsseu metrallàssim metrallàssiu metrallàvem metrallàveu metrallés metralléssem metrallésseu metralléssim metralléssiu metrallí occ sept val v
mitrailler

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
mètre

metre cúbic n masc
mètre cube

metre quadrat n masc
mètre carré

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
métro

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
métropolitain
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
métropolitain
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
métronome

metròpolis /meˈtrɔ.po.ɫis/ /məˈtrɔ.pu.ɫis/ n fem
métropole

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
mèche cordeau
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.
mèche
(medecina) Feix de desfiles que s’empra per a curar ferides.
(nàutica) Part de l’arbre d’una nau que s’encaixa dins de la paramola.
tenon
Extrem més prim d’una peça allargada que s’encaixa en el forat d'una altra.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
poison

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
métaphore

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
métallique
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ n fem
métathèse

metòdic /meˈtɔ.ðik/ /məˈtɔ.ðik/ adj masc
methodique

meu pronoun
mien
Allò (alguna cosa de gènere masculí) de propietat o relació d'un mateix (de la meva propietat o relació).

meva /ˈme.va/ /ˈme.və/ /ˈme.βa/ /ˈme.βə/ pronoun
ma
Allò (alguna cosa de gènere femení) de propietat o relació d'un mateix (quelcom que és meu).

mexicà n masc
Mexicain
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mica /ˈmi.ka/ n fem
miette
Petita porció.
mica
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

micasquist /mi.kasˈkist/ /mi.kəsˈkist/ n masc
micaschiste

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ n fem
micelle

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
singe guenon
Simi de cua llarga i prènsil.

micoriza /mi.koˈri.za/ /mi.koˈri.zə/ /mi.kuˈri.zə/ n fem
mycorhize

micorizació /mi.ko.ri.za.siˈo/ /mi.ko.ri.zə.siˈo/ /mi.ku.ri.zə.siˈo/ n fem
mycorhization

micorizar /mi.ko.riˈza/ /mi.ko.riˈzaɾ/ /mi.ku.riˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) micoriz micoriza micorizada micorizades micorizam micorizant micorizar micorizara micorizaran micorizarem micorizaren micorizares micorizareu micorizaria micorizarien micorizaries micorizarà micorizaràs micorizaré micorizaríem micorizaríeu micorizassen micorizasses micorizassin micorizassis micorizat micorizats micorizau micorizava micorizaven micorizaves micorize micorizem micorizen micorizes micorizessen micorizesses micorizessin micorizessis micorizeu micorizi micorizin micorizis micorizo micorizà micorizàrem micorizàreu micorizàs micorizàssem micorizàsseu micorizàssim micorizàssiu micorizàvem micorizàveu micorizés micorizéssem micorizésseu micorizéssim micorizéssiu micorizí occ sept val v
mycorhizer

micorizogen /mi.ko.riˈzɔ.d͡ʒen/ /mi.ko.riˈzɔ.ʒen/ /mi.ko.riˈzɔ.ʒən/ /mi.ku.riˈzɔ.ʒən/ adj masc
mycorhizable

micorízic /mi.koˈri.zik/ /mi.kuˈri.zik/ adj masc
mycorhizien

microcefàlia /ˌmi.kɾo.seˈfa.ɫi.a/ /ˌmi.kɾo.səˈfa.ɫi.ə/ /ˌmi.kɾu.səˈfa.ɫi.ə/ n fem
microcéphalie

microeducació /ˌmi.kɾo.e.ðu.ka.siˈo/ /ˌmi.kɾo.ðu.kə.siˈo/ /ˌmi.kɾu.ðu.kə.siˈo/ n fem
micro-éducation

microensenyament n masc
microenseignement

microfilmar /mi.kɾo.fiɫˈma/ /mi.kɾo.fiɫˈmaɾ/ /mi.kɾu.fiɫˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) microfilm microfilma microfilmada microfilmades microfilmam microfilmant microfilmar microfilmara microfilmaran microfilmarem microfilmaren microfilmares microfilmareu microfilmaria microfilmarien microfilmaries microfilmarà microfilmaràs microfilmaré microfilmaríem microfilmaríeu microfilmassen microfilmasses microfilmassin microfilmassis microfilmat microfilmats microfilmau microfilmava microfilmaven microfilmaves microfilme microfilmem microfilmen microfilmes microfilmessen microfilmesses microfilmessin microfilmessis microfilmeu microfilmi microfilmin microfilmis microfilmo microfilmà microfilmàrem microfilmàreu microfilmàs microfilmàssem microfilmàsseu microfilmàssim microfilmàssiu microfilmàvem microfilmàveu microfilmés microfilméssem microfilmésseu microfilméssim microfilméssiu microfilmí occ sept val v
microfilmer

micromasclisme /mi.kɾo.masˈkɫiz.me/ /mi.kɾo.məsˈkɫiz.mə/ /mi.kɾu.məsˈkɫiz.mə/ n masc
micromachisme

microones /mi.kɾoˈo.nes/ /mi.kɾoˈo.nəs/ /mi.kɾuˈo.nəs/ n masc
micro-ondes

micropolítica de l'escola n fem
micro-politique de l'école

microprogramari n masc
micrologiciel

microrelat /mi.kɾo.reˈɫat/ /mi.kɾo.rəˈɫat/ /mi.kɾu.rəˈɫat/ n masc
micronouvelle

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
microphone

micròstom /miˈkɾɔs.tom/ /miˈkɾɔs.tum/ n masc
limande sole
Peix de la família dels pleuronèctids amb el cos oval i els ulls al costat dret (Microstomus kitt).

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
mesure excessif trop
Dimensió d'alguna cosa, mesura lineal.
bâtonner excessif mesure trop
Instrument que serveix per conèixer les dimensions d'alguna cosa.
bâtonner excessif hauteur trop
(catolicisme) Cinta o tafetà beneït que té la llargària d'alguna imatge.
dimension excessif trop
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
amidon

mielopatia /mi.e.ɫo.paˈti.a/ /mi.ə.ɫo.pəˈti.ə/ /mi.ə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
myélopathie

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
demi
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ adv
à demi
(davant verbs) incompletament

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
milieu
Punt central que té la mateixa distància a cada extrem.
demi
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
demi
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

mig camp n masc
retour en zone
(basquetbol) Violació de l'equip amb el control de la pilota consistent a fer-la passar de la zona d'atac pròpia a la zona de defensa.

mig camp dret del receptor n masc
demi-camp droit du receveur

mig camp dret del servidor n masc
demi-camp droit du serveur

mig centre n neut
demi-centre

mig d'obertura n neut
demi d'ouverture

mig de melé n neut
demi de mêlée

mig dret n masc
demi droit

mig esquerre n masc
demi gauche

mig swing n masc
demi swing

migbec /ˌmid͡ʒˈbek/ /ˌmid͡ʒˈbək/ /ˌmid͡ʒˈbɛk/ /ˌmid͡ʒˈβɛk/ n masc
demi-bec

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
midi
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
après-déjeuner
Temps després de migdia.
sieste
Temps destinat a dormir havent dinat.

migrador /mi.ɣɾaˈðo/ /mi.ɣɾaˈðoɾ/ /mi.ɣɾəˈðo/ adj masc
migrateur

migrament /mi.ɣɾaˈmen/ /mi.ɣɾaˈment/ /mi.ɣɾəˈmen/ /mi.ɣɾəˈment/ n masc
langueur

migrant /miˈɣɾan/ /miˈɣɾant/ n neut
migrant

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
migraine

migrar /miˈɣɾa/ /miˈɣɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) migr migra migrada migrades migram migrant migrar migrara migraran migrarem migraren migrares migrareu migraria migrarien migraries migrarà migraràs migraré migraríem migraríeu migrassen migrasses migrassin migrassis migrat migrats migrau migrava migraven migraves migre migrem migren migres migressen migresses migressin migressis migreu migri migrin migris migro migrà migràrem migràreu migràs migràssem migràsseu migràssim migràssiu migràvem migràveu migrés migréssem migrésseu migréssim migréssiu migrí occ sept val v
migrer

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ migratòria adj masc
migratoire

mil number
mille
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

milana /miˈɫa.na/ /miˈɫa.nə/ n fem
aigle de mer commun
Peix de la família dels miliobàtids amb els ulls laterals, la boca petita i la cua curta amb un o més fiblons (Myliobatis aquila).

milanta /miˈɫan.ta/ /miˈɫan.tə/ adj
quarante-douze

miler /miˈɫe/ /miˈɫeɾ/ n masc
millier

miliar /mi.ɫiˈar/ adj
miliaire

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
milliard

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
millionaire

militant /mi.ɫiˈtan/ /mi.ɫiˈtant/ adj
militant

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
militaire
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
soldat
Persona que forma part d'un exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) milit milita militada militades militam militant militar militara militaran militarem militaren militares militareu militaria militarien militaries militarà militaràs militaré militaríem militaríeu militassen militasses militassin militassis militat militats militau militava militaven militaves milite militem militen milites militessen militesses militessin militessis militeu militi militin militis milito milità militàrem militàreu militàs militàssem militàsseu militàssim militàssiu militàvem militàveu milités militéssem militésseu militéssim militéssiu milití occ sept val v
militer
Concórrer com a membre actiu en una organització o moviment.

militaritzar /mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) militaritz militaritza militaritzada militaritzades militaritzam militaritzant militaritzar militaritzara militaritzaran militaritzarem militaritzaren militaritzares militaritzareu militaritzaria militaritzarien militaritzaries militaritzarà militaritzaràs militaritzaré militaritzaríem militaritzaríeu militaritzassen militaritzasses militaritzassin militaritzassis militaritzat militaritzats militaritzau militaritzava militaritzaven militaritzaves militaritze militaritzem militaritzen militaritzes militaritzessen militaritzesses militaritzessin militaritzessis militaritzeu militaritzi militaritzin militaritzis militaritzo militaritzà militaritzàrem militaritzàreu militaritzàs militaritzàssem militaritzàsseu militaritzàssim militaritzàssiu militaritzàvem militaritzàveu militaritzés militaritzéssem militaritzésseu militaritzéssim militaritzéssiu militaritzí occ sept val v
militariser

milió number masc
million

mill /ˈmiʎ/ n masc
millet

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
mile

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
meilleur
En grau superior comparat amb un altre.
Sense altre que el superi, comparat amb qualsevol.

millora /miˈʎo.ɾa/ /miˈʎo.ɾə/ n fem
amélioration

millora contínua n fem
amélioration continue

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) millor millora millorada millorades milloram millorant millorar millorara milloraran millorarem milloraren millorares millorareu milloraria millorarien milloraries millorarà milloraràs milloraré milloraríem milloraríeu millorassen millorasses millorassin millorassis millorat millorats millorau millorava milloraven milloraves millore millorem milloren millores milloressen milloresses milloressin milloressis milloreu millori millorin milloris milloro millorà milloràrem milloràreu milloràs milloràssem milloràsseu milloràssim milloràssiu milloràvem milloràveu millorés milloréssem millorésseu milloréssim milloréssiu millorí occ sept val v
améliorer
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·lenarisme /mi.ɫe.naˈɾiz.me/ /mi.ɫə.nəˈɾiz.mə/ /miɫ.ɫe.naˈɾiz.me/ /miɫ.ɫə.nəˈɾiz.mə/ n masc
millénarisme

mil·lenni /miɫˈɫɛn.ni/ /miˈɫɛn.ni/ n masc
millénaire

mil·lennista /mi.ɫenˈnis.ta/ /mi.ɫenˈnis.te/ /mi.ɫənˈnis.tə/ /miɫ.ɫenˈnis.ta/ /miɫ.ɫenˈnis.te/ /miɫ.ɫənˈnis.tə/ n neut
milléniste

mil·liar /mi.ɫiˈar/ /mi.ɫiˈaɾ/ /miɫ.ɫiˈar/ /miɫ.ɫiˈaɾ/ adj
milliaire

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
milliseconde

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
millimètre

milà /miˈɫa/ n masc
milan
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
milice

mim /ˈmim/ n neut
mime
Actor que fa ús de la mímica.

mimar /miˈma/ /miˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mim mima mimada mimades mimam mimant mimar mimara mimaran mimarem mimaren mimares mimareu mimaria mimarien mimaries mimarà mimaràs mimaré mimaríem mimaríeu mimassen mimasses mimassin mimassis mimat mimats mimau mimava mimaven mimaves mime mimem mimen mimes mimessen mimesses mimessin mimessis mimeu mimi mimin mimis mimo mimà mimàrem mimàreu mimàs mimàssem mimàsseu mimàssim mimàssiu mimàvem mimàveu mimés miméssem mimésseu miméssim miméssiu mimí occ sept val v
mimer

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
mimétisme

mimologisme /mi.mu.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
mimologisme

mimètic /miˈmɛ.tik/ adj masc
mimétique

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
mine

minaire /miˈnaj.ɾe/ /miˈnaj.ɾə/ n neut
mineur

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) min mina minada minades minam minant minar minara minaran minarem minaren minares minareu minaria minarien minaries minarà minaràs minaré minaríem minaríeu minassen minasses minassin minassis minat minats minau minava minaven minaves mine minem minen mines minessen minesses minessin minessis mineu mini minin minis mino minà minàrem minàreu minàs minàssem minàsseu minàssim minàssiu minàvem minàveu minés minéssem minésseu minéssim minéssiu miní occ sept val v
miner
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
minaret

minbar /mimˈbar/ n masc
minbar

miner /miˈne/ /miˈneɾ/ adj masc
minier

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
minéral
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
minéral
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineralitzar /mi.ne.ɾa.ɫiˈd͡za/ /mi.ne.ɾa.ɫiˈza/ /mi.ne.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /mi.nə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mineralitz mineralitza mineralitzada mineralitzades mineralitzam mineralitzant mineralitzar mineralitzara mineralitzaran mineralitzarem mineralitzaren mineralitzares mineralitzareu mineralitzaria mineralitzarien mineralitzaries mineralitzarà mineralitzaràs mineralitzaré mineralitzaríem mineralitzaríeu mineralitzassen mineralitzasses mineralitzassin mineralitzassis mineralitzat mineralitzats mineralitzau mineralitzava mineralitzaven mineralitzaves mineralitze mineralitzem mineralitzen mineralitzes mineralitzessen mineralitzesses mineralitzessin mineralitzessis mineralitzeu mineralitzi mineralitzin mineralitzis mineralitzo mineralitzà mineralitzàrem mineralitzàreu mineralitzàs mineralitzàssem mineralitzàsseu mineralitzàssim mineralitzàssiu mineralitzàvem mineralitzàveu mineralitzés mineralitzéssem mineralitzésseu mineralitzéssim mineralitzéssiu mineralitzí occ sept val v
minéraliser

mingo n masc
bille rouge

mini /ˈmi.ni/ n masc
minium

miniaplicació /mi.ni.a.pɫi.ka.siˈo/ /mi.ni.ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
applet

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
miniature

minibàsquet n masc
minibasket

minibò /mi.niˈβɔ/ n masc
mini-bond

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
minijupe

minihandbol n masc
mini-handball

minijoc n masc
minijeu

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) minimitz minimitza minimitzada minimitzades minimitzam minimitzant minimitzar minimitzara minimitzaran minimitzarem minimitzaren minimitzares minimitzareu minimitzaria minimitzarien minimitzaries minimitzarà minimitzaràs minimitzaré minimitzaríem minimitzaríeu minimitzassen minimitzasses minimitzassin minimitzassis minimitzat minimitzats minimitzau minimitzava minimitzaven minimitzaves minimitze minimitzem minimitzen minimitzes minimitzessen minimitzesses minimitzessin minimitzessis minimitzeu minimitzi minimitzin minimitzis minimitzo minimitzà minimitzàrem minimitzàreu minimitzàs minimitzàssem minimitzàsseu minimitzàssim minimitzàssiu minimitzàvem minimitzàveu minimitzés minimitzéssem minimitzésseu minimitzéssim minimitzéssiu minimitzí occ sept val v
minimiser
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
ministère

minitennis n masc
mini-tennis

minivoleibol n masc
minivolleyball

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
minorité

minso /ˈmin.so/ /ˈmin.su/ adj masc
maigre

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
minutieux
Que para l'atenció en els petits detalls.

minusvalidesa /mi.nuz.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.va.ɫiˈðe.za/ /mi.nuz.və.ɫiˈðə.zə/ /mi.nuz.və.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.βa.ɫiˈðe.za/ n fem
handicapé

minusvàlid /mi.nuzˈba.ɫit/ /mi.nuzˈva.ɫit/ /mi.nuzˈva.ɫit/ /mi.nuzˈβa.ɫit/ n masc
handicapé

minut n masc
minute

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
grande aiguille

minva /ˈmim.ba/ /ˈmim.bə/ /ˈmiɱ.va/ /ˈmiɱ.və/ n fem
diminution

minvar /mimˈba/ /miɱˈva/ /miɱˈvaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) minv minva minvada minvades minvam minvant minvar minvara minvaran minvarem minvaren minvares minvareu minvaria minvarien minvaries minvarà minvaràs minvaré minvaríem minvaríeu minvassen minvasses minvassin minvassis minvat minvats minvau minvava minvaven minvaves minve minvem minven minves minvessen minvesses minvessin minvessis minveu minvi minvin minvis minvo minvà minvàrem minvàreu minvàs minvàssem minvàsseu minvàssim minvàssiu minvàvem minvàveu minvés minvéssem minvésseu minvéssim minvéssiu minví occ sept val v
diminuer

minyona /miˈɲo.na/ /miˈɲo.nə/ n fem
bonne
Criada, noia de servei domèstic.

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
minuscule

minúscula /miˈnus.ku.ɫa/ /miˈnus.ku.ɫə/ n fem
minuscules

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ n masc
myocarde

miocardiopatia /mi.o.kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /mi.u.kər.di.u.pəˈti.ə/ n fem
cardiomyopathie

miol /miˈɔɫ/ n masc
miaulement

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) miol miola miolada miolades miolam miolant miolar miolara miolaran miolarem miolaren miolares miolareu miolaria miolarien miolaries miolarà miolaràs miolaré miolaríem miolaríeu miolassen miolasses miolassin miolassis miolat miolats miolau miolava miolaven miolaves miole miolem miolen mioles miolessen miolesses miolessin miolessis mioleu mioli miolin miolis miolo miolà miolàrem miolàreu miolàs miolàssem miolàsseu miolàssim miolàssiu miolàvem miolàveu miolés mioléssem miolésseu mioléssim mioléssiu miolí occ sept val v
miauler

miop /miˈop/ adj
myope
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
myope
Persona afectada de miopia.

miopia /mi.oˈpi.a/ /mi.oˈpi.ə/ /mi.uˈpi.ə/ n fem
myopie

miquel /miˈkɛɫ/ n masc
rebuffade

miquelet /mi.keˈɫet/ /mi.kəˈɫət/ /mi.kəˈɫɛt/ n masc
miquelet

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
miracle

miraculosament /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈmen/ /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈment/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈmen/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈment/ adv
miraculeusement

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
regard

mirador /mi.ɾaˈðo/ /mi.ɾaˈðoɾ/ /mi.ɾəˈðo/ n masc
belvédère

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
miroir glace
Material polit que reflecteix imatges.

miranda /miˈɾan.ða/ /miˈɾan.ðə/ n fem
belvédère

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
regarder
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
mirage
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirinyac /mi.ɾiˈɲak/ n masc
crinoline

mirlitó /mir.ɫiˈto/ n masc
mirliton

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
myrrhe

mirífic /miˈɾi.fik/ adj masc
mirifique

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
misanthrope

miserable /mi.zeˈɾa.bɫe/ /mi.zeˈɾa.βɫe/ /mi.zeˈɾab.bɫe/ /mi.zəˈɾa.βɫə/ /mi.zəˈɾab.bɫə/ adj
miserable

misogin /miˈzɔ.d͡ʒin/ /miˈzɔ.ʒin/ misògina misògins adj masc
misogyne

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
messe

missal /miˈsaɫ/ n masc
missel

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
message

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
messager

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
missionnaire

missiva /miˈsi.va/ /miˈsi.və/ /miˈsi.βa/ n fem
missive

missió n fem
mission

missió contrarellotge n fem
quête contre la montre

misteri n masc
mistère mystère
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
mistérieux

misticets /mis.tiˈsets/ /mis.tiˈsɛts/ n masc
baleines mysticètes

mistificar /mis.ti.fiˈka/ /mis.ti.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mistific mistifica mistificada mistificades mistificam mistificant mistificar mistificara mistificaran mistificarem mistificaren mistificares mistificareu mistificaria mistificarien mistificaries mistificarà mistificaràs mistificaré mistificaríem mistificaríeu mistificassen mistificasses mistificassin mistificassis mistificat mistificats mistificau mistificava mistificaven mistificaves mistifico mistificà mistificàrem mistificàreu mistificàs mistificàssem mistificàsseu mistificàssim mistificàssiu mistificàvem mistificàveu mistifique mistifiquem mistifiquen mistifiques mistifiquessen mistifiquesses mistifiquessin mistifiquessis mistifiqueu mistifiqui mistifiquin mistifiquis mistifiqués mistifiquéssem mistifiquésseu mistifiquéssim mistifiquéssiu mistifiquí occ sept val v
mystifier

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
allumette
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
misandrie

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
misère
Situació de pobresa.

mite n masc
mythe
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitena /miˈtɛ.na/ /miˈtɛ.nə/ n fem
moufle

mitger /miˈd͡ʒe/ /miˈd͡ʒeɾ/ adj
intermédiaire
Situat al centre, al mig d'altres coses.

mitger /miˈd͡ʒe/ /miˈd͡ʒeɾ/ n masc
joueur du centre
(pilota) Jugador de pilota situat immediatament davant del saguer, en un equip de tres o més jugadors.

mitificar /mi.ti.fiˈka/ /mi.ti.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mitific mitifica mitificada mitificades mitificam mitificant mitificar mitificara mitificaran mitificarem mitificaren mitificares mitificareu mitificaria mitificarien mitificaries mitificarà mitificaràs mitificaré mitificaríem mitificaríeu mitificassen mitificasses mitificassin mitificassis mitificat mitificats mitificau mitificava mitificaven mitificaves mitifico mitificà mitificàrem mitificàreu mitificàs mitificàssem mitificàsseu mitificàssim mitificàssiu mitificàvem mitificàveu mitifique mitifiquem mitifiquen mitifiques mitifiquessen mitifiquesses mitifiquessin mitifiquessis mitifiqueu mitifiqui mitifiquin mitifiquis mitifiqués mitifiquéssem mitifiquésseu mitifiquéssim mitifiquéssiu mitifiquí occ sept val v
mythifier

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mitig mitiga mitigada mitigades mitigam mitigant mitigar mitigara mitigaran mitigarem mitigaren mitigares mitigareu mitigaria mitigarien mitigaries mitigarà mitigaràs mitigaré mitigaríem mitigaríeu mitigassen mitigasses mitigassin mitigassis mitigat mitigats mitigau mitigava mitigaven mitigaves mitigo mitigue mitiguem mitiguen mitigues mitiguessen mitiguesses mitiguessin mitiguessis mitigueu mitigui mitiguin mitiguis mitigués mitiguéssem mitiguésseu mitiguéssim mitiguéssiu mitiguí mitigà mitigàrem mitigàreu mitigàs mitigàssem mitigàsseu mitigàssim mitigàssiu mitigàvem mitigàveu occ sept val v
mitiger

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
bas

mitja entrada n fem
demi-manche

mitja lluna n masc
croissant
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitja paret n fem
milieu du mur

mitja part n fem
mi-temps

mitja pensió n fem
demi-pension

mitja portada n fem
demi-portée

mitjana de gols n fem
goal-average

mitjana de punts n fem
goal-average

mitjana de sets n fem
set-average

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
minuit

mitjans d'ensenyament n masc
moyens d'enseignement

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
moyennant

mitjapunta /ˌmi.d͡ʒaˈpun.ta/ /ˌmi.d͡ʒəˈpun.tə/ n neut
demi-pointe

mitjà adj
moyen
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
moyen
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.
milieu
(petanca) Jugador que sol participar en segon lloc d'una tripleta, encarregat de tota mena de llançaments segons les circumstàncies.

mitjà audiovisual n masc
moyen audiovisuel

mitjà de comunicació n masc
moyen de communication

mitjà de comunicació de massa n masc
mass-média

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
chaussette

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mythologie

mitologitzar /mi.to.ɫo.d͡ʒiˈza/ /mi.to.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /mi.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /mi.tu.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mitologitz mitologitza mitologitzada mitologitzades mitologitzam mitologitzant mitologitzar mitologitzara mitologitzaran mitologitzarem mitologitzaren mitologitzares mitologitzareu mitologitzaria mitologitzarien mitologitzaries mitologitzarà mitologitzaràs mitologitzaré mitologitzaríem mitologitzaríeu mitologitzassen mitologitzasses mitologitzassin mitologitzassis mitologitzat mitologitzats mitologitzau mitologitzava mitologitzaven mitologitzaves mitologitze mitologitzem mitologitzen mitologitzes mitologitzessen mitologitzesses mitologitzessin mitologitzessis mitologitzeu mitologitzi mitologitzin mitologitzis mitologitzo mitologitzà mitologitzàrem mitologitzàreu mitologitzàs mitologitzàssem mitologitzàsseu mitologitzàssim mitologitzàssiu mitologitzàvem mitologitzàveu mitologitzés mitologitzéssem mitologitzésseu mitologitzéssim mitologitzéssiu mitologitzí occ sept val v
mythologiser

mitomania /mi.to.maˈni.a/ /mi.to.məˈni.ə/ /mi.tu.məˈni.ə/ n fem
mythomanie

mmm Interjection
meuh

mnemotècnia /ne.moˈtɛŋ.ni.a/ /ne.moˈtɛɡ.ni.a/ /nə.moˈtɛŋ.ni.ə/ /nə.muˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
mnémotechnique

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
mobilier
Relatiu als béns mobles.

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ n masc
mobilier
Conjunt de mobles d'una casa.
Conjunt de béns mobles.

mobiliari escolar n masc
mobilier scolaire

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
mobilité

mobilitat d'estudiants n fem
mobilité des étudiants

mobilitat del professorat n fem
mobilité des enseignants

mobilitat laboral n fem
mobilité professionnelle

mobilitat social n fem
mobilité sociale

mobilitzar /mo.bi.ɫiˈd͡za/ /mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /mo.βi.ɫiˈd͡za/ /mo.βi.ɫiˈza/ /mu.bi.ɫiˈd͡za/ /mu.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mobilitz mobilitza mobilitzada mobilitzades mobilitzam mobilitzant mobilitzar mobilitzara mobilitzaran mobilitzarem mobilitzaren mobilitzares mobilitzareu mobilitzaria mobilitzarien mobilitzaries mobilitzarà mobilitzaràs mobilitzaré mobilitzaríem mobilitzaríeu mobilitzassen mobilitzasses mobilitzassin mobilitzassis mobilitzat mobilitzats mobilitzau mobilitzava mobilitzaven mobilitzaves mobilitze mobilitzem mobilitzen mobilitzes mobilitzessen mobilitzesses mobilitzessin mobilitzessis mobilitzeu mobilitzi mobilitzin mobilitzis mobilitzo mobilitzà mobilitzàrem mobilitzàreu mobilitzàs mobilitzàssem mobilitzàsseu mobilitzàssim mobilitzàssiu mobilitzàvem mobilitzàveu mobilitzés mobilitzéssem mobilitzésseu mobilitzéssim mobilitzéssiu mobilitzí occ sept val v
mobiliser

moblament /mo.bɫaˈment/ /mo.βɫaˈmen/ /mob.bɫaˈmen/ /mob.bɫəˈment/ /mu.βɫəˈmen/ /mub.bɫəˈmen/ n masc
ameublement

moblar /mobˈbɫa/ /moˈbɫaɾ/ /moˈβɫa/ /mubˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mobl mobla moblada moblades moblam moblant moblar moblara moblaran moblarem moblaren moblares moblareu moblaria moblarien moblaries moblarà moblaràs moblaré moblaríem moblaríeu moblassen moblasses moblassin moblassis moblat moblats moblau moblava moblaven moblaves moble moblem moblen mobles moblessen moblesses moblessin moblessis mobleu mobli moblin moblis moblo moblà moblàrem moblàreu moblàs moblàssem moblàsseu moblàssim moblàssiu moblàvem moblàveu moblés mobléssem moblésseu mobléssim mobléssiu moblí occ sept val v
meubler

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
morve mucosités
Humor que penja del nas.

moca /ˈmo.ka/ /ˈmo.kə/ /ˈmɔ.ka/ /ˈmɔ.kɔ/ /ˈmɔ.kə/ n masc
moka
Cafè d’Aràbia molt ric en cafeïna.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
mouchoir
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.
foulard
Peça de roba, quadrada o triangular, pensada com a complement del vestuari per abrigar o per adornar. Normalment va lligada al voltant del coll.
drapeau
(futbol americà) Cadascuna de les dues peces de tela de forma rectangular de l'equip d'un jugador de futbol flag, que se subjecten a la cintura.

mocar /moˈka/ /moˈkaɾ/ /muˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) moc moca mocada mocades mocam mocant mocar mocara mocaran mocarem mocaren mocares mocareu mocaria mocarien mocaries mocarà mocaràs mocaré mocaríem mocaríeu mocassen mocasses mocassin mocassis mocat mocats mocau mocava mocaven mocaves moco mocà mocàrem mocàreu mocàs mocàssem mocàsseu mocàssim mocàssiu mocàvem mocàveu moque moquem moquen moques moquessen moquesses moquessin moquessis moqueu moqui moquin moquis moqués moquéssem moquésseu moquéssim moquéssiu moquí occ sept val v
moucher

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
mode
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

mode n masc
mode

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
modèle

model d'il·luminació n masc
modèle d'éclairement

model de shading n masc
modèle d'ombrage

modelar /mo.ðeˈɫa/ /mo.ðeˈɫaɾ/ /mo.ðəˈɫa/ /mu.ðəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) model modela modelada modelades modelam modelant modelar modelara modelaran modelarem modelaren modelares modelareu modelaria modelarien modelaries modelarà modelaràs modelaré modelaríem modelaríeu modelassen modelasses modelassin modelassis modelat modelats modelau modelava modelaven modelaves modele modelem modelen modeles modelessen modelesses modelessin modelessis modeleu modeli modelin modelis modelo modelà modelàrem modelàreu modelàs modelàssem modelàsseu modelàssim modelàssiu modelàvem modelàveu modelés modeléssem modelésseu modeléssim modeléssiu modelí occ sept val v
modeler
Donar forma amb un material plàstic a un model a esculpir o tallar.

modelatge n masc
modélisation

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) modelitz modelitza modelitzada modelitzades modelitzam modelitzant modelitzar modelitzara modelitzaran modelitzarem modelitzaren modelitzares modelitzareu modelitzaria modelitzarien modelitzaries modelitzarà modelitzaràs modelitzaré modelitzaríem modelitzaríeu modelitzassen modelitzasses modelitzassin modelitzassis modelitzat modelitzats modelitzau modelitzava modelitzaven modelitzaves modelitze modelitzem modelitzen modelitzes modelitzessen modelitzesses modelitzessin modelitzessis modelitzeu modelitzi modelitzin modelitzis modelitzo modelitzà modelitzàrem modelitzàreu modelitzàs modelitzàssem modelitzàsseu modelitzàssim modelitzàssiu modelitzàvem modelitzàveu modelitzés modelitzéssem modelitzésseu modelitzéssim modelitzéssiu modelitzí occ sept val v
modéliser

moderar /mo.ðeˈɾa/ /mo.ðeˈɾaɾ/ /mo.ðəˈɾa/ /mu.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) moder modera moderada moderades moderam moderant moderar moderara moderaran moderarem moderaren moderares moderareu moderaria moderarien moderaries moderarà moderaràs moderaré moderaríem moderaríeu moderassen moderasses moderassin moderassis moderat moderats moderau moderava moderaven moderaves modere moderem moderen moderes moderessen moderesses moderessin moderessis modereu moderi moderin moderis modero moderà moderàrem moderàreu moderàs moderàssem moderàsseu moderàssim moderàssiu moderàvem moderàveu moderés moderéssem moderésseu moderéssim moderéssiu moderí occ sept val v
modérer

modernisme /mo.ðeɾˈniz.me/ /mo.ðəɾˈniz.mə/ /mu.ðərˈniz.mə/ n masc
modernisme
Tendència a desprendre’s de les tradicions adoptant gustos i idees moderns.
Art nouveau modernisme
(sovint en majúscula) Moviment cultural occidental, especialment arquitectònic i decoratiu, de final del segle XIX i principi del segle XX, caracteritzat per l'ús de formes i motius molt innovadors.

modernització /mo.ðer.ni.d͡za.siˈo/ /mo.ðeɾ.ni.za.siˈo/ /mo.ðəɾ.ni.d͡zə.siˈo/ /mu.ðər.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
modernisation

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modernitz modernitza modernitzada modernitzades modernitzam modernitzant modernitzar modernitzara modernitzaran modernitzarem modernitzaren modernitzares modernitzareu modernitzaria modernitzarien modernitzaries modernitzarà modernitzaràs modernitzaré modernitzaríem modernitzaríeu modernitzassen modernitzasses modernitzassin modernitzassis modernitzat modernitzats modernitzau modernitzava modernitzaven modernitzaves modernitze modernitzem modernitzen modernitzes modernitzessen modernitzesses modernitzessin modernitzessis modernitzeu modernitzi modernitzin modernitzis modernitzo modernitzà modernitzàrem modernitzàreu modernitzàs modernitzàssem modernitzàsseu modernitzàssim modernitzàssiu modernitzàvem modernitzàveu modernitzés modernitzéssem modernitzésseu modernitzéssim modernitzéssiu modernitzí occ sept val v
moderniser

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
modification

modificació curricular n fem
modification curriculaire

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modific modifica modificada modificades modificam modificant modificar modificara modificaran modificarem modificaren modificares modificareu modificaria modificarien modificaries modificarà modificaràs modificaré modificaríem modificaríeu modificassen modificasses modificassin modificassis modificat modificats modificau modificava modificaven modificaves modifico modificà modificàrem modificàreu modificàs modificàssem modificàsseu modificàssim modificàssiu modificàvem modificàveu modifique modifiquem modifiquen modifiques modifiquessen modifiquesses modifiquessin modifiquessis modifiqueu modifiqui modifiquin modifiquis modifiqués modifiquéssem modifiquésseu modifiquéssim modifiquéssiu modifiquí occ sept val v
modifier

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ adj
modulaire
Que està format per mòduls.

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modul modula modulada modulades modulam modulant modular modulara modularan modularem modularen modulares modulareu modularia modularien modularies modularà modularàs modularé modularíem modularíeu modulassen modulasses modulassin modulassis modulat modulats modulau modulava modulaven modulaves module modulem modulen modules modulessen modulesses modulessin modulessis moduleu moduli modulin modulis modulo modulà modulàrem modulàreu modulàs modulàssem modulàsseu modulàssim modulàssiu modulàvem modulàveu modulés moduléssem modulésseu moduléssim moduléssiu modulí occ sept val v
moduler
Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
modestie

mofar-se /moˈfaɾ.se/ /moˈfaɾ.sə/ /mu.fərˈsə/ /muˈfar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mof mofa mofada mofades mofam mofant mofar mofara mofaran mofarem mofaren mofares mofareu mofaria mofarien mofaries mofarà mofaràs mofaré mofaríem mofaríeu mofassen mofasses mofassin mofassis mofat mofats mofau mofava mofaven mofaves mofe mofem mofen mofes mofessen mofesses mofessin mofessis mofeu mofi mofin mofis mofo mofà mofàrem mofàreu mofàs mofàssem mofàsseu mofàssim mofàssiu mofàvem mofàveu mofés moféssem mofésseu moféssim moféssiu mofí occ sept val v
moquer

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
mouffette

mohana vina n fem
mohan veena

moix /ˈmojʃ/ /ˈmoʃ/ adj masc
découragé

moixera de pastor n fem
alisier torminal

moixina /mojˈʃi.na/ /moˈʃi.na/ /moˈʃi.nə/ /muˈʃi.nə/ n fem
chien espagnol

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
oiseau
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.
petite argentine
(peixos) Peix de la família dels argentínids, de color verd clar amb escates argentades, de cos allargassat, amb els ulls molt grossos, amb la llengua proveïda de dents pel voltant, de carn apreciada (Argentina sphyraena).

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mole
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.
maul
(rugbi) Jugada consistent a agafar-se almenys un jugador de cada equip al voltant del jugador que condueix la pilota, amb l'objectiu, per a un equip, d'ajudar-lo a avançar i, per a l'altre, d'impedir-li-ho.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
meule
Pedra rodona i plana del molí.
Pedra rodona que serveix per esmolar les tisores, ganivets i altres instruments d'acer.
masse
Cosa gran en volum o quantitat.
eau
Quantitat d'aigua que basta per fer anar un molí.
meule môle
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
molaire
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. mola molada molades molant molar molara molaran molarem molaren molares molareu molaria molarien molaries molarà molaràs molaré molaríem molaríeu molassen molasses molat molats molava molaven molaves mole molem molen moles molessen molesses molessin molessis moleu moli molin molis molo molà molàrem molàreu molàssem molàsseu molàvem molàveu molés moléssem molésseu moléssim moléssiu molí occ val val (1) v
être cool
(castellanisme, col·loquial) Fer goig, encantar, entusiasmar

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ bal mol molc moldran moldre moldrem moldreu moldria moldrien moldries moldrà moldràs moldré moldríem moldríeu molem molen molent moleu molga molguem molguen molguera molgueren molgueres molgues molguessen molguesses molguessin molguessis molgueu molgui molguin molguis molgué molguérem molguéreu molgués molguéssem molguésseu molguéssim molguéssiu molguí molia molien molies mols molíem molíeu mòlt mòlta mòltes mòlts occ val v
moudre

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) molest molesta molestada molestades molestam molestant molestar molestara molestaran molestarem molestaren molestares molestareu molestaria molestarien molestaries molestarà molestaràs molestaré molestaríem molestaríeu molestassen molestasses molestassin molestassis molestat molestats molestau molestava molestaven molestaves moleste molestem molesten molestes molestessen molestesses molestessin molestessis molesteu molesti molestin molestis molesto molestà molestàrem molestàreu molestàs molestàssem molestàsseu molestàssim molestàssiu molestàvem molestàveu molestés molestéssem molestésseu molestéssim molestéssiu molestí occ sept val v
déranger gêner

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molybdène

molina /moˈɫi.na/ /moˈɫi.nə/ /muˈɫi.nə/ n fem
scie
Serradora hidràulica per a tallar fusta.

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
meunier

molinet /mo.ɫiˈnet/ /mu.ɫiˈnɛt/ n masc
moulin
Instrument domèstic per a moldre productes culinaris.
moulin moulinet
Instrument per a batre la xocolata dins de la xocolatera, consta d'un cilindre dentat amb un mànec.
gindeau
(nàutica) Torn situat en la coberta de proa d'una nau per a llevar les àncores.

moll adj masc
mou
Tou, sense força ni resistència.
trempé
Ple d'aigua.

moll n masc
moelle
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
rouget-barbet
(peixos) Peix del gènere dels múl·lids (Mullus).
quai
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

moll de fang n masc
rouget

moll de roca n masc
rouget de roche

moll reial n masc
castagnole rouge

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
mie
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
ressort
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molls /ˈmɔʎs/ /ˈmɔʎʃ/ n masc
pincettes

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
mousse
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
beaucoup
En gran quantitat o nombre.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adv
beaucoup
De manera abundant.

molt de gust Interjection
enchanté

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
merci beaucoup

moltíssim /moɫˈti.sim/ /muɫˈti.sim/ adj masc
vraiment beaucoup

moltó /moɫˈto/ /muɫˈto/ n masc
mouton
Mascle de l'ovella castrat.

mol·lificar /mo.ɫi.fiˈka/ /moɫ.ɫi.fiˈka/ /moɫ.ɫi.fiˈkaɾ/ /mu.ɫi.fiˈka/ /muɫ.ɫi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mol·lific mol·lifica mol·lificada mol·lificades mol·lificam mol·lificant mol·lificar mol·lificara mol·lificaran mol·lificarem mol·lificaren mol·lificares mol·lificareu mol·lificaria mol·lificarien mol·lificaries mol·lificarà mol·lificaràs mol·lificaré mol·lificaríem mol·lificaríeu mol·lificassen mol·lificasses mol·lificassin mol·lificassis mol·lificat mol·lificats mol·lificau mol·lificava mol·lificaven mol·lificaves mol·lifico mol·lificà mol·lificàrem mol·lificàreu mol·lificàs mol·lificàssem mol·lificàsseu mol·lificàssim mol·lificàssiu mol·lificàvem mol·lificàveu mol·lifique mol·lifiquem mol·lifiquen mol·lifiques mol·lifiquessen mol·lifiquesses mol·lifiquessin mol·lifiquessis mol·lifiqueu mol·lifiqui mol·lifiquin mol·lifiquis mol·lifiqués mol·lifiquéssem mol·lifiquésseu mol·lifiquéssim mol·lifiquéssiu mol·lifiquí occ sept val v
amollir

mol·lisòl /mo.ɫiˈsɔɫ/ /moɫ.ɫiˈsɔɫ/ /mu.ɫiˈsɔɫ/ /muɫ.ɫiˈsɔɫ/ n masc
mollisol

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
mollusque

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molécule
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molèstia /moˈɫɛs.ti.a/ /moˈɫɛs.ti.ə/ /muˈɫɛs.ti.ə/ n fem
dérangement

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
moulin

molí d'oli n masc
moulin à huile

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
moment

momeria /mo.meˈɾi.a/ /mu.məˈɾi.ə/ n fem
momerie

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) momific momifica momificada momificades momificam momificant momificar momificara momificaran momificarem momificaren momificares momificareu momificaria momificarien momificaries momificarà momificaràs momificaré momificaríem momificaríeu momificassen momificasses momificassin momificassis momificat momificats momificau momificava momificaven momificaves momifico momificà momificàrem momificàreu momificàs momificàssem momificàsseu momificàssim momificàssiu momificàvem momificàveu momifique momifiquem momifiquen momifiques momifiquessen momifiquesses momifiquessin momifiquessis momifiqueu momifiqui momifiquin momifiquis momifiqués momifiquéssem momifiquésseu momifiquéssim momifiquéssiu momifiquí occ sept val v
momifier

mon /mon/ /mun/ ma mons mos adj masc
mon

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
singe
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.
gâteau de Pâques
Tortell decorat amb ous durs, que es menja tradicionalment per Pasqua Florida.

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarchie
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
monnaie pièce

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
bourse
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
monastère cloître

monestrell /mo.nesˈtɾeʎ/ /mo.nəsˈtɾeʎ/ /mu.nəsˈtɾeʎ/ n masc
mourvèdre

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
monétaire

monetitzar /mo.ne.tiˈd͡za/ /mo.ne.tiˈza/ /mo.ne.tiˈzaɾ/ /mo.nə.tiˈd͡za/ /mu.nə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) monetitz monetitza monetitzada monetitzades monetitzam monetitzant monetitzar monetitzara monetitzaran monetitzarem monetitzaren monetitzares monetitzareu monetitzaria monetitzarien monetitzaries monetitzarà monetitzaràs monetitzaré monetitzaríem monetitzaríeu monetitzassen monetitzasses monetitzassin monetitzassis monetitzat monetitzats monetitzau monetitzava monetitzaven monetitzaves monetitze monetitzem monetitzen monetitzes monetitzessen monetitzesses monetitzessin monetitzessis monetitzeu monetitzi monetitzin monetitzis monetitzo monetitzà monetitzàrem monetitzàreu monetitzàs monetitzàssem monetitzàsseu monetitzàssim monetitzàssiu monetitzàvem monetitzàveu monetitzés monetitzéssem monetitzésseu monetitzéssim monetitzéssiu monetitzí occ sept val v
monétiser

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
haricot

mongeta tendra n fem
haricot vert

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ adj masc
mongol
De Mongòlia o relacionat amb aquest país.

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
mongol
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

mongòlic /moŋˈɡɔ.ɫik/ /muŋˈɡɔ.ɫik/ adj masc
mongolique

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
patate douce

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
moniteur
Persona que guia altres persones en l'aprenentatge o l'execució d'una activitat, especialment quan aquesta és de caràcter cultural o esportiu.
Aparell per supervisar gravacions.

monitor d'activitats esportives n masc
moniteur des sports

monitor de lleure n masc
moniteur de loisirs

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
nonne religieuse

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
moine

monocord /mo.noˈkɔɾt/ /mu.nuˈkɔrt/ n masc
monocorde

monodòntids /mo.noˈðɔn.tits/ /mu.nuˈðɔn.tits/ n masc
Monodontidés

monoftongar /mo.nof.toŋˈɡa/ /mo.nof.toŋˈɡaɾ/ /mu.nuf.tuŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) monoftong monoftonga monoftongada monoftongades monoftongam monoftongant monoftongar monoftongara monoftongaran monoftongarem monoftongaren monoftongares monoftongareu monoftongaria monoftongarien monoftongaries monoftongarà monoftongaràs monoftongaré monoftongaríem monoftongaríeu monoftongassen monoftongasses monoftongassin monoftongassis monoftongat monoftongats monoftongau monoftongava monoftongaven monoftongaves monoftongo monoftongue monoftonguem monoftonguen monoftongues monoftonguessen monoftonguesses monoftonguessin monoftonguessis monoftongueu monoftongui monoftonguin monoftonguis monoftongués monoftonguéssem monoftonguésseu monoftonguéssim monoftonguéssiu monoftonguí monoftongà monoftongàrem monoftongàreu monoftongàs monoftongàssem monoftongàsseu monoftongàssim monoftongàssiu monoftongàvem monoftongàveu occ sept val v
monophtonguer

monofòbia /mo.noˈfɔ.bi.a/ /mo.noˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
monophobie
Fòbia a la soledat.

monologar /mo.no.ɫoˈɣa/ /mo.no.ɫoˈɣaɾ/ /mu.nu.ɫuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) monolog monologa monologada monologades monologam monologant monologar monologara monologaran monologarem monologaren monologares monologareu monologaria monologarien monologaries monologarà monologaràs monologaré monologaríem monologaríeu monologassen monologasses monologassin monologassis monologat monologats monologau monologava monologaven monologaves monologo monologue monologuem monologuen monologues monologuessen monologuesses monologuessin monologuessis monologueu monologui monologuin monologuis monologués monologuéssem monologuésseu monologuéssim monologuéssiu monologuí monologà monologàrem monologàreu monologàs monologàssem monologàsseu monologàssim monologàssiu monologàvem monologàveu occ sept val v
monologuer

mononeuropatia /mo.no.new.ɾo.paˈti.a/ /mo.no.nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /mu.nu.nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
mononeuropathie

monoparental /mo.no.pa.ɾenˈtaɫ/ /mo.no.pə.ɾənˈtaɫ/ /mu.nu.pə.ɾənˈtaɫ/ adj
monoparental

monoplà /mo.noˈpɫa/ /mu.nuˈpɫa/ n masc
monoplan

monopolitzar /mo.no.po.ɫiˈd͡za/ /mo.no.po.ɫiˈza/ /mo.no.po.ɫiˈzaɾ/ /mu.nu.pu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) monopolitz monopolitza monopolitzada monopolitzades monopolitzam monopolitzant monopolitzar monopolitzara monopolitzaran monopolitzarem monopolitzaren monopolitzares monopolitzareu monopolitzaria monopolitzarien monopolitzaries monopolitzarà monopolitzaràs monopolitzaré monopolitzaríem monopolitzaríeu monopolitzassen monopolitzasses monopolitzassin monopolitzassis monopolitzat monopolitzats monopolitzau monopolitzava monopolitzaven monopolitzaves monopolitze monopolitzem monopolitzen monopolitzes monopolitzessen monopolitzesses monopolitzessin monopolitzessis monopolitzeu monopolitzi monopolitzin monopolitzis monopolitzo monopolitzà monopolitzàrem monopolitzàreu monopolitzàs monopolitzàssem monopolitzàsseu monopolitzàssim monopolitzàssiu monopolitzàvem monopolitzàveu monopolitzés monopolitzéssem monopolitzésseu monopolitzéssim monopolitzéssiu monopolitzí occ sept val v
monopoliser

monosexual /mo.no.sek.suˈaɫ/ /mo.no.sək.suˈaɫ/ /mu.nu.sək.suˈaɫ/ adj
monosexuel

monosexualitat /mo.no.sek.su.a.ɫiˈtat/ /mo.no.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /mu.nu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
monosexualité

monosèmia /mo.noˈsɛ.mi.a/ /mo.noˈsɛ.mi.ə/ /mu.nuˈsɛ.mi.ə/ n fem
monosémie

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
monstre

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
mousson

montgolfier /moŋ.ɡoɫ.fiˈe/ /moŋ.ɡoɫ.fiˈeɾ/ /muŋ.ɡuɫ.fiˈe/ n masc
montgolfière

monticle del llançador n masc
monticule du lanceur

montpellerí /mom.pe.ʎeˈɾi/ /mom.pə.ʎəˈɾi/ /mum.pə.ʎəˈɾi/ adj masc
montpelliérain
Relatiu o pertanyent a Montpeller.

montpellerí /mom.pe.ʎeˈɾi/ /mom.pə.ʎəˈɾi/ /mum.pə.ʎəˈɾi/ n masc
Montpelliérain
Persona que habita o és originària de Montpeller.

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
monument mémorial

monumental /mo.nu.menˈtaɫ/ /mo.nu.mənˈtaɫ/ /mu.nu.mənˈtaɫ/ adj
monumental

monumentalitat /mo.nu.men.ta.ɫiˈtat/ /mo.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ /mu.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ n fem
monumentalité

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ n masc
moignon

monàstic /moˈnas.tik/ /muˈnas.tik/ adj masc
monastique

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
moral

moralitat n fem
moralité

moralitzar /mo.ɾa.ɫiˈd͡za/ /mo.ɾa.ɫiˈza/ /mo.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /mo.ɾə.ɫiˈd͡za/ /mu.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) moralitz moralitza moralitzada moralitzades moralitzam moralitzant moralitzar moralitzara moralitzaran moralitzarem moralitzaren moralitzares moralitzareu moralitzaria moralitzarien moralitzaries moralitzarà moralitzaràs moralitzaré moralitzaríem moralitzaríeu moralitzassen moralitzasses moralitzassin moralitzassis moralitzat moralitzats moralitzau moralitzava moralitzaven moralitzaves moralitze moralitzem moralitzen moralitzes moralitzessen moralitzesses moralitzessin moralitzessis moralitzeu moralitzi moralitzin moralitzis moralitzo moralitzà moralitzàrem moralitzàreu moralitzàs moralitzàssem moralitzàsseu moralitzàssim moralitzàssiu moralitzàvem moralitzàveu moralitzés moralitzéssem moralitzésseu moralitzéssim moralitzéssiu moralitzí occ sept val v
moraliser

morastell /mo.ɾasˈteʎ/ /mo.ɾəsˈteʎ/ /mu.ɾəsˈteʎ/ n masc
graciano

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
morave
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ n masc
Morave
Persona que habita o és originària de Moràvia.

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
bâillon
Element emprat per impedir de parlar a algú.

mordentar /mor.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈtaɾ/ /moɾ.ðənˈta/ /mur.dənˈta/ /mur.ðənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mordent mordenta mordentada mordentades mordentam mordentant mordentar mordentara mordentaran mordentarem mordentaren mordentares mordentareu mordentaria mordentarien mordentaries mordentarà mordentaràs mordentaré mordentaríem mordentaríeu mordentassen mordentasses mordentassin mordentassis mordentat mordentats mordentau mordentava mordentaven mordentaves mordente mordentem mordenten mordentes mordentessen mordentesses mordentessin mordentessis mordenteu mordenti mordentin mordentis mordento mordentà mordentàrem mordentàreu mordentàs mordentàssem mordentàsseu mordentàssim mordentàssiu mordentàvem mordentàveu mordentés mordentéssem mordentésseu mordentéssim mordentéssiu mordentí occ sept val v
mordancer

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
murène
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

morenot /mo.ɾeˈnɔt/ /mo.ɾəˈnɔt/ /mu.ɾəˈnɔt/ n masc
murène brune

morera /moˈɾe.ɾa/ /moˈɾe.ɾə/ /muˈɾe.ɾə/ n fem
mûrier

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ adj masc
mauresque

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morphème

morfema zero n masc
morphème zéro

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morphine

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morphologie

morganàtic /moɾ.ɣaˈna.tik/ /mur.gəˈna.tik/ adj masc
morganatique

moribund /mo.ɾiˈbunt/ /mo.ɾiˈβun/ /mu.ɾiˈbun/ /mu.ɾiˈβun/ adj masc
moribond

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
mourir expirer
Deixar d'existir, cessar.

morisc /moˈɾisk/ /muˈɾisk/ adj masc
morisque
Relatiu als moros o als descendent dels mudèjars.

morisc /moˈɾisk/ /muˈɾisk/ n masc
Morisque
Descendent cristianitzat dels mudèjars.

moro /ˈmɔ.ɾo/ /ˈmɔ.ɾu/ adj masc
maure
(popularment) Magribí, relatiu al nord d'Àfrica.

morreig /moˈret͡ʃ/ /moˈrət͡ʃ/ /muˈrɛt͡ʃ/ n masc
pelle

morrejar /mo.reˈd͡ʒa/ /mo.reˈd͡ʒaɾ/ /mo.reˈʒa/ /mo.rəˈd͡ʒa/ /mu.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) morrege morregem morregen morreges morregessen morregesses morregessin morregessis morregeu morregi morregin morregis morregés morregéssem morregésseu morregéssim morregéssiu morregí morreig morreja morrejada morrejades morrejam morrejant morrejar morrejara morrejaran morrejarem morrejaren morrejares morrejareu morrejaria morrejarien morrejaries morrejarà morrejaràs morrejaré morrejaríem morrejaríeu morrejassen morrejasses morrejassin morrejassis morrejat morrejats morrejau morrejava morrejaven morrejaves morrejo morrejà morrejàrem morrejàreu morrejàs morrejàssem morrejàsseu morrejàssim morrejàssiu morrejàvem morrejàveu occ sept val v
bécoter
(col·loquial, també pronominal) Besar a algú a la boca persistentment.

morro /ˈmo.ro/ /ˈmo.ru/ n masc
museau
Part sortint de la cara dels animals.
lippe
(despectiu, central i nord-occidental) Llavi, especialment gros, inflat, brut.
capot
Part anterior d’un vehicle.

morruda /moˈru.ða/ /moˈru.ðə/ /muˈru.ðə/ n fem
charax

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
morse

morse /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.se/ n masc
morse

mort adj masc
mort
Que no viu.
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort n fem
mort
Fi de la vida.

mort sobtada n fem
mort subite
(golf) Sistema de desempat de determinades competicions consistent en l'eliminació successiva del perdedor de cada forat a mesura que es van jugant els diversos forats.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
mortadelle

mortaldat /moɾ.taɫˈdat/ /mur.təɫˈdat/ n fem
abattage

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
mortalité

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ n fem
liceul

mortalment /morˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈment/ /murˌtaɫˈmen/ adv
mortellement

morter /morˈte/ /moɾˈte/ /moɾˈteɾ/ /murˈte/ n masc
﻿mortier

mortificar /mor.ti.fiˈka/ /moɾ.ti.fiˈka/ /moɾ.ti.fiˈkaɾ/ /mur.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mortific mortifica mortificada mortificades mortificam mortificant mortificar mortificara mortificaran mortificarem mortificaren mortificares mortificareu mortificaria mortificarien mortificaries mortificarà mortificaràs mortificaré mortificaríem mortificaríeu mortificassen mortificasses mortificassin mortificassis mortificat mortificats mortificau mortificava mortificaven mortificaves mortifico mortificà mortificàrem mortificàreu mortificàs mortificàssem mortificàsseu mortificàssim mortificàssiu mortificàvem mortificàveu mortifique mortifiquem mortifiquen mortifiques mortifiquessen mortifiquesses mortifiquessin mortifiquessis mortifiqueu mortifiqui mortifiquin mortifiquis mortifiqués mortifiquéssem mortifiquésseu mortifiquéssim mortifiquéssiu mortifiquí occ sept val v
mortifier
Llevar la vitalitat natural o disminuir el vigor o activitat d'alguna part del cos.
(també pronominal) Refrenar les passions castigant el cos i reprimint la voluntat.
Afligir, disgustar, causar pena o molèstia.

mortuori /moɾ.tuˈɔ.ɾi/ /mur.tuˈɔ.ɾi/ mortuòria adj masc
mortuaire

mortífer /moɾˈti.feɾ/ /moɾˈti.fəɾ/ /murˈti.fər/ adj masc
mortel

morè /moˈɾe/ /moˈɾə/ /muˈɾɛ/ adj masc
brun

mos /mos/ /mus/ /ˈmɔs/ n masc
bouchée
Porció de menjar que es pot posar a la boca.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
mouche
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae
(billar) Cadascun dels punts marcats al feltre en què s'han de situar les boles al començament d'una partida i en certs moments del desenvolupament del joc.

moscat /mosˈkat/ /musˈkat/ adj masc
muscat

moscatell /mos.kaˈteʎ/ /mos.kəˈteʎ/ /mus.kəˈteʎ/ n masc
muscat

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moscovium

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
mousquet

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
moustique
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
morsure
Acció i efecte de mossegar.
bite
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosseg mossega mossegada mossegades mossegam mossegant mossegar mossegara mossegaran mossegarem mossegaren mossegares mossegareu mossegaria mossegarien mossegaries mossegarà mossegaràs mossegaré mossegaríem mossegaríeu mossegassen mossegasses mossegassin mossegassis mossegat mossegats mossegau mossegava mossegaven mossegaves mossego mossegue mosseguem mosseguen mossegues mosseguessen mosseguesses mosseguessin mosseguessis mossegueu mossegui mosseguin mosseguis mossegués mosseguéssem mosseguésseu mosseguéssim mosseguéssiu mosseguí mossegà mossegàrem mossegàreu mossegàs mossegàssem mossegàsseu mossegàssim mossegàssiu mossegàvem mossegàveu occ sept val v
mordre piquer
Clavar les dents en alguna cosa.
mordre
(figuradament) Dir mal d'algú.

mosso /ˈmo.so/ /ˈmo.su/ n masc
valet d'écurie
Persona que treballa tenint cura dels cavalls i de les quadres.

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ adj
mozarabe

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ n neut
mozarabe
Persona de religió cristiana durant la dominació andalusina.

most /ˈmost/ n masc
moût

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
moutarde

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
moustache

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
belette

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
échantillon
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostra aleatòria n fem
échantillon aléatoire

mostra estratificada n fem
échantillon stratifié

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mostr mostra mostrada mostrades mostram mostrant mostrar mostrara mostraran mostrarem mostraren mostrares mostrareu mostraria mostrarien mostraries mostrarà mostraràs mostraré mostraríem mostraríeu mostrassen mostrasses mostrassin mostrassis mostrat mostrats mostrau mostrava mostraven mostraves mostre mostrem mostren mostres mostressen mostresses mostressin mostressis mostreu mostri mostrin mostris mostro mostrà mostràrem mostràreu mostràs mostràssem mostràsseu mostràssim mostràssiu mostràvem mostràveu mostrés mostréssem mostrésseu mostréssim mostréssiu mostrí occ sept val v
montrer

mostrari /mosˈtɾa.ɾi/ /musˈtɾa.ɾi/ n masc
catalogue

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
échantillonnage

mostrejar /mos.tɾeˈd͡ʒa/ /mos.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /mos.tɾeˈʒa/ /mos.tɾəˈd͡ʒa/ /mus.tɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mostrege mostregem mostregen mostreges mostregessen mostregesses mostregessin mostregessis mostregeu mostregi mostregin mostregis mostregés mostregéssem mostregésseu mostregéssim mostregéssiu mostregí mostreig mostreja mostrejada mostrejades mostrejam mostrejant mostrejar mostrejara mostrejaran mostrejarem mostrejaren mostrejares mostrejareu mostrejaria mostrejarien mostrejaries mostrejarà mostrejaràs mostrejaré mostrejaríem mostrejaríeu mostrejassen mostrejasses mostrejassin mostrejassis mostrejat mostrejats mostrejau mostrejava mostrejaven mostrejaves mostrejo mostrejà mostrejàrem mostrejàreu mostrejàs mostrejàssem mostrejàsseu mostrejàssim mostrejàssiu mostrejàvem mostrejàveu occ val v
échantillonner

mot n masc
mot

mot fantasma n masc
mot fantôme

mot hereditari n masc
mot populaire

motejar /mo.teˈd͡ʒa/ /mo.teˈd͡ʒaɾ/ /mo.teˈʒa/ /mo.təˈd͡ʒa/ /mu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) motege motegem motegen moteges motegessen motegesses motegessin motegessis motegeu motegi motegin motegis motegés motegéssem motegésseu motegéssim motegéssiu motegí moteig moteja motejada motejades motejam motejant motejar motejara motejaran motejarem motejaren motejares motejareu motejaria motejarien motejaries motejarà motejaràs motejaré motejaríem motejaríeu motejassen motejasses motejassin motejassis motejat motejats motejau motejava motejaven motejaves motejo motejà motejàrem motejàreu motejàs motejàssem motejàsseu motejàssim motejàssiu motejàvem motejàveu occ sept val v
brocarder
Censurar les accions d'algú amb renoms despectius o de menyspreu.

motiu /muˈtiw/ n masc
motif
Causa d'un fet.
surnom
renom

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motivation

motivació didàctica n fem
motivation pédagogique

motivació extrínseca n fem
motivation extrinsèque

motivació funcional n fem
motivation instrumentale

motivació integrativa n fem
motivation intégrative

motivació intrínseca n fem
motivation intrinsèque

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) motiu motiv motiva motivada motivades motivam motivant motivar motivara motivaran motivarem motivaren motivares motivareu motivaria motivarien motivaries motivarà motivaràs motivaré motivaríem motivaríeu motivassen motivasses motivassin motivassis motivat motivats motivau motivava motivaven motivaves motive motivem motiven motives motivessen motivesses motivessin motivessis motiveu motivi motivin motivis motivo motivà motivàrem motivàreu motivàs motivàssem motivàsseu motivàssim motivàssiu motivàvem motivàveu motivés motivéssem motivésseu motivéssim motivéssiu motiví occ sept val v
motiver

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
moule

motllurar /moɫ.ɫuˈɾa/ /moɫ.ɫuˈɾaɾ/ /moʎ.ʎuˈɾa/ /muɫ.ɫuˈɾa/ /muʎ.ʎuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) motllur motllura motllurada motllurades motlluram motllurant motllurar motllurara motlluraran motllurarem motlluraren motllurares motllurareu motlluraria motllurarien motlluraries motllurarà motlluraràs motlluraré motlluraríem motlluraríeu motllurassen motllurasses motllurassin motllurassis motllurat motllurats motllurau motllurava motlluraven motlluraves motllure motllurem motlluren motllures motlluressen motlluresses motlluressin motlluressis motllureu motlluri motllurin motlluris motlluro motllurà motlluràrem motlluràreu motlluràs motlluràssem motlluràsseu motlluràssim motlluràssiu motlluràvem motlluràveu motllurés motlluréssem motllurésseu motlluréssim motlluréssiu motllurí occ sept val v
moulurer

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
vélomoteur motocyclette

motociclisme /mo.to.siˈkɫiz.me/ /mo.to.siˈkɫiz.mə/ /mu.tu.siˈkɫiz.mə/ n masc
motocyclisme

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
moteur
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
moteur
Màquina que genera un moviment.

motor d'inferències n masc
moteur d'inférences

motor d'àudio n masc
moteur audio

motor de joc n masc
moteur de jeu

motor gràfic n masc
moteur graphique

motoritzar /mo.to.ɾiˈd͡za/ /mo.to.ɾiˈza/ /mo.to.ɾiˈzaɾ/ /mu.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) motoritz motoritza motoritzada motoritzades motoritzam motoritzant motoritzar motoritzara motoritzaran motoritzarem motoritzaren motoritzares motoritzareu motoritzaria motoritzarien motoritzaries motoritzarà motoritzaràs motoritzaré motoritzaríem motoritzaríeu motoritzassen motoritzasses motoritzassin motoritzassis motoritzat motoritzats motoritzau motoritzava motoritzaven motoritzaves motoritze motoritzem motoritzen motoritzes motoritzessen motoritzesses motoritzessin motoritzessis motoritzeu motoritzi motoritzin motoritzis motoritzo motoritzà motoritzàrem motoritzàreu motoritzàs motoritzàssem motoritzàsseu motoritzàssim motoritzàssiu motoritzàvem motoritzàveu motoritzés motoritzéssem motoritzésseu motoritzéssim motoritzéssiu motoritzí occ sept val v
motoriser

motricitat n fem
motricité

motricitat fina n fem
motricité fine

motricitat global n fem
motricité globale

mots encreuats n masc
mots croisés

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
sac à dos

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
mutinerie

moure /ˈmɔw.ɾe/ bal moc moem moeu moga moguda mogudes moguem moguen moguera mogueren mogueres mogues moguessen moguesses moguessin moguessis mogueu mogui moguin moguis mogut moguts mogué moguérem moguéreu mogués moguéssem moguésseu moguéssim moguéssiu moguí mou mouen mouran moure mourem moureu mouria mourien mouries mourà mouràs mouré mouríem mouríeu mous movem movent moveu movia movien movies movíem movíeu occ val v
mouvoir
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
mouvement
Acció de moure.

moviment de renovació pedagògica n masc
mouvement d'innovation pédagogique

moviment estudiantil n masc
mouvement étudiant

moviment juvenil n masc
mouvement de jeunesse

mridanga n masc
mridangam

mudesa /muˈðe.za/ /muˈðə.zə/ /muˈðɛ.zə/ n fem
mutité

muetzí /mu.eˈd͡zi/ /mu.əˈd͡zi/ n masc
muezzin

mugic /muˈd͡ʒik/ /muˈʒik/ n masc
moujik

mugró n masc
mamelon téton

muguet n masc
muguet

mul /ˈmuɫ/ n masc
mulet

mulat /muˈɫat/ n masc
jeune mulet
mulâtre

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mull mulla mullada mullades mullam mullant mullar mullara mullaran mullarem mullaren mullares mullareu mullaria mullarien mullaries mullarà mullaràs mullaré mullaríem mullaríeu mullassen mullasses mullassin mullassis mullat mullats mullau mullava mullaven mullaves mulle mullem mullen mulles mullessen mullesses mullessin mullessis mulleu mulli mullin mullis mullo mullà mullàrem mullàreu mullàs mullàssem mullàsseu mullàssim mullàssiu mullàvem mullàveu mullés mulléssem mullésseu mulléssim mulléssiu mullí occ sept val v
mouiller
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
épouse

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
amende

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mult multa multada multades multam multant multar multara multaran multarem multaren multares multareu multaria multarien multaries multarà multaràs multaré multaríem multaríeu multassen multasses multassin multassis multat multats multau multava multaven multaves multe multem multen multes multessen multesses multessin multessis multeu multi multin multis multo multà multàrem multàreu multàs multàssem multàsseu multàssim multàssiu multàvem multàveu multés multéssem multésseu multéssim multéssiu multí occ sept val v
mettre une amende

multicel·lular /ˌmuɫ.ti.se.ɫuˈɫaɾ/ /ˌmuɫ.ti.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /ˌmuɫ.ti.sə.ɫuˈɫar/ /ˌmuɫ.ti.səɫ.ɫuˈɫar/ /ˌmuɫ.ti.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
multicellulaire

multicopiar /muɫ.ti.ko.piˈa/ /muɫ.ti.ko.piˈaɾ/ /muɫ.ti.ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) multicopia multicopiada multicopiades multicopiam multicopiant multicopiar multicopiara multicopiaran multicopiarem multicopiaren multicopiares multicopiareu multicopiaria multicopiarien multicopiaries multicopiarà multicopiaràs multicopiaré multicopiaríem multicopiaríeu multicopiassen multicopiasses multicopiassin multicopiassis multicopiat multicopiats multicopiau multicopiava multicopiaven multicopiaves multicopie multicopiem multicopien multicopies multicopiessen multicopiesses multicopiessin multicopiessis multicopieu multicopii multicopio multicopià multicopiàrem multicopiàreu multicopiàs multicopiàssem multicopiàsseu multicopiàssim multicopiàssiu multicopiàvem multicopiàveu multicopiés multicopiéssem multicopiésseu multicopiéssim multicopiéssiu multicopií multicopiï multicopiïn multicopiïs occ sept val v
polycopier

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
multiculturalisme

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ adj
multilingue

multilingüisme /muɫ.ti.ɫiŋˈɡwiz.me/ /muɫ.ti.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
multilinguisme

multimèdia /muɫ.tiˈmɛ.ði.a/ /muɫ.tiˈmɛ.ði.ə/ multimèdia multimèdies adj
multimédia

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ n fem
multinationale

multiplexar /muɫ.ti.pɫekˈsa/ /muɫ.ti.pɫekˈsaɾ/ /muɫ.ti.pɫəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) multiplex multiplexa multiplexada multiplexades multiplexam multiplexant multiplexar multiplexara multiplexaran multiplexarem multiplexaren multiplexares multiplexareu multiplexaria multiplexarien multiplexaries multiplexarà multiplexaràs multiplexaré multiplexaríem multiplexaríeu multiplexassen multiplexasses multiplexassin multiplexassis multiplexat multiplexats multiplexau multiplexava multiplexaven multiplexaves multiplexe multiplexem multiplexen multiplexes multiplexessen multiplexesses multiplexessin multiplexessis multiplexeu multiplexi multiplexin multiplexis multiplexo multiplexà multiplexàrem multiplexàreu multiplexàs multiplexàssem multiplexàsseu multiplexàssim multiplexàssiu multiplexàvem multiplexàveu multiplexés multiplexéssem multiplexésseu multiplexéssim multiplexéssiu multiplexí occ sept val v
multiplexer

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
multiplication

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) multiplic multiplica multiplicada multiplicades multiplicam multiplicant multiplicar multiplicara multiplicaran multiplicarem multiplicaren multiplicares multiplicareu multiplicaria multiplicarien multiplicaries multiplicarà multiplicaràs multiplicaré multiplicaríem multiplicaríeu multiplicassen multiplicasses multiplicassin multiplicassis multiplicat multiplicats multiplicau multiplicava multiplicaven multiplicaves multiplico multiplicà multiplicàrem multiplicàreu multiplicàs multiplicàssem multiplicàsseu multiplicàssim multiplicàssiu multiplicàvem multiplicàveu multiplique multipliquem multipliquen multipliques multipliquessen multipliquesses multipliquessin multipliquessis multipliqueu multipliqui multipliquin multipliquis multipliqués multipliquéssem multipliquésseu multipliquéssim multipliquéssiu multipliquí occ sept val v
multiplier

multipotencialitat n fem
multipotencialité

multitud /muɫ.tiˈtut/ n fem
foulle

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
mondial
Relatiu a tot el món.

mundial /mun.diˈaɫ/ n masc
Mondial
Competició esportiva que enfronta a equips de diferents continents.

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ adj
municipal
Relatiu o pertanyent al municipi.

municipalitzar /mu.ni.si.pa.ɫiˈd͡za/ /mu.ni.si.pa.ɫiˈza/ /mu.ni.si.pa.ɫiˈzaɾ/ /mu.ni.si.pə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) municipalitz municipalitza municipalitzada municipalitzades municipalitzam municipalitzant municipalitzar municipalitzara municipalitzaran municipalitzarem municipalitzaren municipalitzares municipalitzareu municipalitzaria municipalitzarien municipalitzaries municipalitzarà municipalitzaràs municipalitzaré municipalitzaríem municipalitzaríeu municipalitzassen municipalitzasses municipalitzassin municipalitzassis municipalitzat municipalitzats municipalitzau municipalitzava municipalitzaven municipalitzaves municipalitze municipalitzem municipalitzen municipalitzes municipalitzessen municipalitzesses municipalitzessin municipalitzessis municipalitzeu municipalitzi municipalitzin municipalitzis municipalitzo municipalitzà municipalitzàrem municipalitzàreu municipalitzàs municipalitzàssem municipalitzàsseu municipalitzàssim municipalitzàssiu municipalitzàvem municipalitzàveu municipalitzés municipalitzéssem municipalitzésseu municipalitzéssim municipalitzéssiu municipalitzí occ sept val v
municipaliser

municipi n masc
municipalité

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
munition

munir /muˈni/ /muˈniɾ/ bal muneix muneixen muneixes muneixi muneixin muneixis muneixo munesc munesqui munesquin munesquis munia munida munides munien munies muniguem munigueu munim munint munir munira muniran munirem muniren munires munireu muniria munirien muniries munirà muniràs muniré muniríem muniríeu munisc munisca munisquen munisques munissen munisses munissin munissis munit munits muniu munix munixen munixes munixo muní muníem muníeu munírem muníreu munís muníssem munísseu muníssim muníssiu n-occ occ sept val v
munir

munió /mu.niˈo/ n fem
foulle

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
tas
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntacàrregues /mun.taˈka.re.ɣes/ /mun.təˈka.rə.ɣəs/ n masc
monte-charge

muntada /munˈta.ða/ /munˈta.ðə/ n fem
monte

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
montagne mont

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
montagneux

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
monter
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Armar, acoblar les parts d’un objecte.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ alg bal muny munya munyen munyes munyi munyia munyida munyides munyien munyies munyiguem munyigueu munyim munyin munyint munyir munyira munyiran munyirem munyiren munyires munyireu munyiria munyirien munyiries munyirà munyiràs munyiré munyiríem munyiríeu munyis munyissen munyisses munyissin munyissis munyit munyits munyiu munyo munys munyí munyíem munyíeu munyírem munyíreu munyís munyíssem munyísseu munyíssim munyíssiu occ sept val v
traire

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
mur
Paret gruixuda.

murada /muˈɾa.ða/ /muˈɾa.ðə/ n fem
bastingage
(nàutica) Costat interior d'una embarcació.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
muraille
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murga /ˈmur.ɡə/ /ˈmuɾ.ɣa/ n fem
ennui
Cosa molesta de suportar.

murmurar /mur.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) murmur murmura murmurada murmurades murmuram murmurant murmurar murmurara murmuraran murmurarem murmuraren murmurares murmurareu murmuraria murmurarien murmuraries murmurarà murmuraràs murmuraré murmuraríem murmuraríeu murmurassen murmurasses murmurassin murmurassis murmurat murmurats murmurau murmurava murmuraven murmuraves murmure murmurem murmuren murmures murmuressen murmuresses murmuressin murmuressis murmureu murmuri murmurin murmuris murmuro murmurà murmuràrem murmuràreu murmuràs murmuràssem murmuràsseu murmuràssim murmuràssiu murmuràvem murmuràveu murmurés murmuréssem murmurésseu murmuréssim murmuréssiu murmurí occ sept val v
murmurer

murmurejar /mur.mu.ɾeˈʒa/ /mur.mu.ɾəˈʒa/ /muɾ.mu.ɾeˈd͡ʒa/ /muɾ.mu.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /muɾ.mu.ɾəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) murmurege murmuregem murmuregen murmureges murmuregessen murmuregesses murmuregessin murmuregessis murmuregeu murmuregi murmuregin murmuregis murmuregés murmuregéssem murmuregésseu murmuregéssim murmuregéssiu murmuregí murmureig murmureja murmurejada murmurejades murmurejam murmurejant murmurejar murmurejara murmurejaran murmurejarem murmurejaren murmurejares murmurejareu murmurejaria murmurejarien murmurejaries murmurejarà murmurejaràs murmurejaré murmurejaríem murmurejaríeu murmurejassen murmurejasses murmurejassin murmurejassis murmurejat murmurejats murmurejau murmurejava murmurejaven murmurejaves murmurejo murmurejà murmurejàrem murmurejàreu murmurejàs murmurejàssem murmurejàsseu murmurejàssim murmurejàssiu murmurejàvem murmurejàveu occ sept val v
murmurer

murri /ˈmu.ri/ múrria adj masc
coquin
Esquerp, taciturn, melancòlic, sorrut.

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ n fem
myrte

murí adj masc
murin

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
muse

musar /muˈza/ /muˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mus musa musada musades musam musant musar musara musaran musarem musaren musares musareu musaria musarien musaries musarà musaràs musaré musaríem musaríeu musassen musasses musassin musassis musat musats musau musava musaven musaves muse musem musen muses musessen musesses musessin musessis museu musi musin musis muso musà musàrem musàreu musàs musàssem musàsseu musàssim musàssiu musàvem musàveu musés muséssem musésseu muséssim muséssiu musí occ sept val v
muser

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
moule

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
musculaire

musculatura /mus.ku.ɫaˈtu.ɾa/ /mus.ku.ɫəˈtu.ɾə/ n fem
musculature

musell n masc
groin

museu /muˈzew/ n masc
musée
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

museu escolar n masc
musée scolaire

museïtzar /mu.ze.iˈd͡za/ /mu.ze.iˈza/ /mu.ze.iˈzaɾ/ /mu.zə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) museïtz museïtza museïtzada museïtzades museïtzam museïtzant museïtzar museïtzara museïtzaran museïtzarem museïtzaren museïtzares museïtzareu museïtzaria museïtzarien museïtzaries museïtzarà museïtzaràs museïtzaré museïtzaríem museïtzaríeu museïtzassen museïtzasses museïtzassin museïtzassis museïtzat museïtzats museïtzau museïtzava museïtzaven museïtzaves museïtze museïtzem museïtzen museïtzes museïtzessen museïtzesses museïtzessin museïtzessis museïtzeu museïtzi museïtzin museïtzis museïtzo museïtzà museïtzàrem museïtzàreu museïtzàs museïtzàssem museïtzàsseu museïtzàssim museïtzàssiu museïtzàvem museïtzàveu museïtzés museïtzéssem museïtzésseu museïtzéssim museïtzéssiu museïtzí occ sept val v
muséaliser

music-hall /ˌmju.zikˈhɔɫ/ n masc
music-hall

musical adj
musical
Relacionat amb la música.

musical n masc
musical
Espectacle teatral amb música i cançons.

musicar /mu.ziˈka/ /mu.ziˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) music musica musicada musicades musicam musicant musicar musicara musicaran musicarem musicaren musicares musicareu musicaria musicarien musicaries musicarà musicaràs musicaré musicaríem musicaríeu musicassen musicasses musicassin musicassis musicat musicats musicau musicava musicaven musicaves musico musicà musicàrem musicàreu musicàs musicàssem musicàsseu musicàssim musicàssiu musicàvem musicàveu musique musiquem musiquen musiques musiquessen musiquesses musiquessin musiquessis musiqueu musiqui musiquin musiquis musiqués musiquéssem musiquésseu musiquéssim musiquéssiu musiquí occ sept val v
musicaliser

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
musicothérapie

mussitar /mu.siˈta/ /mu.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mussit mussita mussitada mussitades mussitam mussitant mussitar mussitara mussitaran mussitarem mussitaren mussitares mussitareu mussitaria mussitarien mussitaries mussitarà mussitaràs mussitaré mussitaríem mussitaríeu mussitassen mussitasses mussitassin mussitassis mussitat mussitats mussitau mussitava mussitaven mussitaves mussite mussitem mussiten mussites mussitessen mussitesses mussitessin mussitessis mussiteu mussiti mussitin mussitis mussito mussità mussitàrem mussitàreu mussitàs mussitàssem mussitàsseu mussitàssim mussitàssiu mussitàvem mussitàveu mussités mussitéssem mussitésseu mussitéssim mussitéssiu mussití occ sept val v
susurrer

mussol n masc
chevêche
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).
orgelet
Furóncol amb forma de gra d’ordi que surt a la vora de la parpella.

mussola /muˈsɔ.ɫa/ /muˈsɔ.ɫɔ/ /muˈsɔ.ɫə/ n fem
émissole
Gènere de taurons de la família dels triàquids (Mustelus).
émissole pointillée
Espècie de tauró de cos allargat i cap curt amb musell cònic i dents petites (Mustelus punctulatus).

mussola pintada n fem
émissole tachetée

mussola vera n fem
émissole

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
musulman
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
musulman
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
muet

mutilar /mu.tiˈɫa/ /mu.tiˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mutil mutila mutilada mutilades mutilam mutilant mutilar mutilara mutilaran mutilarem mutilaren mutilares mutilareu mutilaria mutilarien mutilaries mutilarà mutilaràs mutilaré mutilaríem mutilaríeu mutilassen mutilasses mutilassin mutilassis mutilat mutilats mutilau mutilava mutilaven mutilaves mutile mutilem mutilen mutiles mutilessen mutilesses mutilessin mutilessis mutileu mutili mutilin mutilis mutilo mutilà mutilàrem mutilàreu mutilàs mutilàssem mutilàsseu mutilàssim mutilàssiu mutilàvem mutilàveu mutilés mutiléssem mutilésseu mutiléssim mutiléssiu mutilí occ sept val v
mutiler

mutis /ˈmu.tis/ Interjection
chut

mutisme /muˈtiz.me/ /muˈtiz.mə/ n masc
mutisme

muó n masc
muon

mà n fem
main
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.
main-nue
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es disputen colpejant la pilota directament amb la mà.

mà a mà n masc
hand off

mà de la pala n fem
main de la raquette

mà de paper n fem
main de papier

mà individual n fem
main-nue individuel

mà involuntària n fem
main involontaire

mà lliure n fem
main libre

mà per parelles n fem
main-nue par équipes

màcula /ˈma.ku.ɫa/ /ˈma.ku.ɫə/ n fem
macule

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
magie

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
magique

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
poignée
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.
couteau-sabre
Mol·lusc bivalve en forma de tub lleugerament recte (Solen marginatus).

mànec anatòmic n masc
manche anatomique

mànec còncau n masc
manche concave

mànec cònic n masc
manche conique

mànec japonès n masc
manche japonais

mànec recte n masc
manche droit

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
tuyau
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
trombe
Tornado format sobre la superfície de l'aigua.
manche
Part d'una competició.

màniga n fem
manche

màquia /ˈma.ki.a/ /ˈma.ki.ə/ n fem
maquis

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
machine

màquina d'afaitar n fem
rasoir électrique

màquina de cosir n fem
machine à coudre

màquina de plantar n fem
planteur automatique

màquina de polir n fem
resurfaceuse de glace

màquina recreativa n fem
borne d'arcade

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
mercatique

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
martyr

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
masque
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màster /ˈmas.teɾ/ /ˈmas.tər/ n masc
master

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
mât

màxim golejador n masc
meilleur buteur

mèdic adj masc
médical
Que té relació amb la medicina.

mèdic n masc
mède
Llengua de l’antiga Mèdia.

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ n masc
mérite

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
méthode

mètode Agazzi n masc
méthode Agazzi

mètode Decroly n masc
méthode Decroly

mètode Kumon n masc
méthode Kumon

mètode Montessori n masc
méthode Montessori

mètode actiu n masc
méthode active

mètode analític n masc
méthode analytique

mètode audiolingual n masc
méthode audio-orale

mètode audiovisual n masc
méthode audiovisuelle

mètode biogràfic n masc
méthode biographique

mètode comparatiu n masc
méthode comparative

mètode de casos n masc
méthode de cas

mètode de projectes n masc
méthode des projets

mètode deductiu n masc
méthode déductive

mètode eclèctic n masc
méthode éclectique

mètode experimental n masc
méthode expérimentale

mètode fenomenològic n masc
méthode phénoménologique

mètode heurístic n masc
méthode heuristique

mètode inductiu n masc
methode inductive

mètode intuïtiu n masc
méthode intuitive

mètode natural n masc
méthode Freinet

mètode prospectiu n masc
méthode prospective

mètode quasiexperimental n masc
méthode quasi-expérimentale

mètode sintètic n masc
méthode synthétique

mèu /ˈmɛw/ Interjection
miaou

més adv
plus
Diferència comparativa per excés.

més n masc
plus
(aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

més-dient /ˌmez.diˈen/ /ˌmez.ðiˈen/ /ˌmez.ðiˈent/ n neut
enchérisseur

més-enllà /ˌme.zeɲˈʎa/ /ˌme.zəɲˈʎa/ n masc
au-delà

mínimament /ˌmi.ni.maˈmen/ /ˌmi.ni.maˈment/ /ˌmi.ni.məˈmen/ /ˌmi.ni.məˈment/ adv
au minimum

mística /ˈmis.ti.ka/ /ˈmis.ti.kə/ n fem
mystique

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
portable mobile
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
modem

mòdul n masc
module

mòdul professional n masc
module professionnel

mòllera /ˈmɔ.ʎe.ɾa/ /ˈmɔ.ʎə.ɾə/ n fem
capelan
Peix de la família dels glàdids, de fons fangosos, de color marró rosaci clar i de carn apreciada (Trisopterus minutus capelanus).

mòllera morenella n fem
moro commun

mòllera pigada n fem
mostelle de fond

mòllera roquera n fem
mostelle de roche
Peix de la família dels gàdids amb aletes ventrals formades per dos radis molt allargats que s'estenen fins a l'origen de l'aleta anal (Phycis phycis).

mòlta /ˈmɔɫ.ta/ /ˈmɔɫ.tə/ n fem
broiement

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
momie

mòrid /ˈmɔ.ɾit/ n masc
more

món n masc
monde
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

món persistent n masc
monde persistant

món virtual n masc
monde virtuel

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
mûre
Fruit de la morera.
Fruit de l’esbarzer.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
multiple
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
multiple
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
multiple
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múl·ligan n masc
coup de reprise

múscul n masc
muscle

músic /ˈmu.zik/ n masc
musicien

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
musique
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
myrtille

nabla /ˈna.bɫa/ /ˈna.βɫa/ /ˈna.βɫə/ /ˈnab.bɫa/ /ˈnab.bɫə/ n masc
nabla
(música) Instrument musical hebreu de deu cordes amb un marc rectangular.
(matemàtiques) Símbol ∇ usat per representar l’operador diferencial vectorial.

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
national

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
nationalisme

nacionalitzar /na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /na.si.o.na.ɫiˈza/ /na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nacionalitz nacionalitza nacionalitzada nacionalitzades nacionalitzam nacionalitzant nacionalitzar nacionalitzara nacionalitzaran nacionalitzarem nacionalitzaren nacionalitzares nacionalitzareu nacionalitzaria nacionalitzarien nacionalitzaries nacionalitzarà nacionalitzaràs nacionalitzaré nacionalitzaríem nacionalitzaríeu nacionalitzassen nacionalitzasses nacionalitzassin nacionalitzassis nacionalitzat nacionalitzats nacionalitzau nacionalitzava nacionalitzaven nacionalitzaves nacionalitze nacionalitzem nacionalitzen nacionalitzes nacionalitzessen nacionalitzesses nacionalitzessin nacionalitzessis nacionalitzeu nacionalitzi nacionalitzin nacionalitzis nacionalitzo nacionalitzà nacionalitzàrem nacionalitzàreu nacionalitzàs nacionalitzàssem nacionalitzàsseu nacionalitzàssim nacionalitzàssiu nacionalitzàvem nacionalitzàveu nacionalitzés nacionalitzéssem nacionalitzésseu nacionalitzéssim nacionalitzéssiu nacionalitzí occ sept val v
nationaliser

nació /na.siˈo/ n fem
nation
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacra /ˈna.kɾa/ /ˈna.kɾə/ n fem
nacaire

nacrat /naˈkɾat/ /nəˈkɾat/ adj masc
nacré

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
nacre

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ n fem
chant de Noël

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
de Noël

nadiu /naˈðiw/ /nəˈðiw/ nadiua adj masc
natal

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
bébé

nahua /naˈu.a/ /nəˈu.ə/ n neut
Nahua
Individu amerindi de l'altiplà central de Mèxic i part de l'Amèrica Central.
nahuatl
(invariable) Grup de llengües de la família utoasteca parlades principalment al centre de Mèxic i antigament a bona part de Mesoamèrica.

naixement n masc
naissance

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ adj masc
namibien
Relatiu o pertanyent a Namíbia.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ n masc
Namibien
Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ adj
nain

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
nasse
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

naos /ˈna.os/ n masc
naos

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
napolitain
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
Napolitain
Persona que habita o és originària de Nàpols.

narbonès /naɾ.boˈnes/ /nər.buˈnɛs/ /nəɾ.boˈnəs/ adj masc
narbonnais
Relatiu o pertanyent a Narbona.

narbonès /naɾ.boˈnes/ /nər.buˈnɛs/ /nəɾ.boˈnəs/ n masc
Narbonnais
Persona que habita o és originària de Narbona.

narcotitzar /nar.ko.tiˈd͡za/ /naɾ.ko.tiˈza/ /naɾ.ko.tiˈzaɾ/ /nər.ku.tiˈd͡za/ /nəɾ.ko.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) narcotitz narcotitza narcotitzada narcotitzades narcotitzam narcotitzant narcotitzar narcotitzara narcotitzaran narcotitzarem narcotitzaren narcotitzares narcotitzareu narcotitzaria narcotitzarien narcotitzaries narcotitzarà narcotitzaràs narcotitzaré narcotitzaríem narcotitzaríeu narcotitzassen narcotitzasses narcotitzassin narcotitzassis narcotitzat narcotitzats narcotitzau narcotitzava narcotitzaven narcotitzaves narcotitze narcotitzem narcotitzen narcotitzes narcotitzessen narcotitzesses narcotitzessin narcotitzessis narcotitzeu narcotitzi narcotitzin narcotitzis narcotitzo narcotitzà narcotitzàrem narcotitzàreu narcotitzàs narcotitzàssem narcotitzàsseu narcotitzàssim narcotitzàssiu narcotitzàvem narcotitzàveu narcotitzés narcotitzéssem narcotitzésseu narcotitzéssim narcotitzéssiu narcotitzí occ sept val v
narcotiser

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
narine

narració /na.ra.siˈo/ /nə.rə.siˈo/ n fem
narration

narrar /naˈra/ /naˈraɾ/ /nəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) narr narra narrada narrades narram narrant narrar narrara narraran narrarem narraren narrares narrareu narraria narrarien narraries narrarà narraràs narraré narraríem narraríeu narrassen narrasses narrassin narrassis narrat narrats narrau narrava narraven narraves narre narrem narren narres narressen narresses narressin narressis narreu narri narrin narris narro narrà narràrem narràreu narràs narràssem narràsseu narràssim narràssiu narràvem narràveu narrés narréssem narrésseu narréssim narréssiu narrí occ sept val v
narrer

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
narval licorne de mer

nas n masc
nez
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nasalitzar /na.za.ɫiˈd͡za/ /na.za.ɫiˈza/ /na.za.ɫiˈzaɾ/ /nə.zə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nasalitz nasalitza nasalitzada nasalitzades nasalitzam nasalitzant nasalitzar nasalitzara nasalitzaran nasalitzarem nasalitzaren nasalitzares nasalitzareu nasalitzaria nasalitzarien nasalitzaries nasalitzarà nasalitzaràs nasalitzaré nasalitzaríem nasalitzaríeu nasalitzassen nasalitzasses nasalitzassin nasalitzassis nasalitzat nasalitzats nasalitzau nasalitzava nasalitzaven nasalitzaves nasalitze nasalitzem nasalitzen nasalitzes nasalitzessen nasalitzesses nasalitzessin nasalitzessis nasalitzeu nasalitzi nasalitzin nasalitzis nasalitzo nasalitzà nasalitzàrem nasalitzàreu nasalitzàs nasalitzàssem nasalitzàsseu nasalitzàssim nasalitzàssiu nasalitzàvem nasalitzàveu nasalitzés nasalitzéssem nasalitzésseu nasalitzéssim nasalitzéssiu nasalitzí occ sept val v
nasaliser

nata /ˈna.tə/ n fem
cème crème
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
natation

natal /naˈtaɫ/ /nəˈtaɫ/ adj
natal

natalici /na.taˈɫi.si/ /nə.təˈɫi.si/ n masc
anniversaire

natiu /naˈtiw/ /nəˈtiw/ adj masc
natif

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
fesses

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
nature
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natura morta n fem
nature morte

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
naturel
Relatiu a la natura.
natif
Originari.

naturalisme pedagògic n masc
naturalisme pédagogique

naturalitzar /na.tu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /na.tu.ɾa.ɫiˈza/ /na.tu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /nə.tu.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naturalitz naturalitza naturalitzada naturalitzades naturalitzam naturalitzant naturalitzar naturalitzara naturalitzaran naturalitzarem naturalitzaren naturalitzares naturalitzareu naturalitzaria naturalitzarien naturalitzaries naturalitzarà naturalitzaràs naturalitzaré naturalitzaríem naturalitzaríeu naturalitzassen naturalitzasses naturalitzassin naturalitzassis naturalitzat naturalitzats naturalitzau naturalitzava naturalitzaven naturalitzaves naturalitze naturalitzem naturalitzen naturalitzes naturalitzessen naturalitzesses naturalitzessin naturalitzessis naturalitzeu naturalitzi naturalitzin naturalitzis naturalitzo naturalitzà naturalitzàrem naturalitzàreu naturalitzàs naturalitzàssem naturalitzàsseu naturalitzàssim naturalitzàssiu naturalitzàvem naturalitzàveu naturalitzés naturalitzéssem naturalitzésseu naturalitzéssim naturalitzéssiu naturalitzí occ sept val v
naturaliser

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ adv
naturelment

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ adj masc
nazaréen
Relatiu o pertanyent a Natzaret.

nau n fem
navire
Embarcació.
vaisseau
Vehicle aeri o espacial.
nef
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragar /naw.fɾaˈɣa/ /naw.fɾaˈɣaɾ/ /nəw.fɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naufrag naufraga naufragada naufragades naufragam naufragant naufragar naufragara naufragaran naufragarem naufragaren naufragares naufragareu naufragaria naufragarien naufragaries naufragarà naufragaràs naufragaré naufragaríem naufragaríeu naufragassen naufragasses naufragassin naufragassis naufragat naufragats naufragau naufragava naufragaven naufragaves naufrago naufrague naufraguem naufraguen naufragues naufraguessen naufraguesses naufraguessin naufraguessis naufragueu naufragui naufraguin naufraguis naufragués naufraguéssem naufraguésseu naufraguéssim naufraguéssiu naufraguí naufragà naufragàrem naufragàreu naufragàs naufragàssem naufragàsseu naufragàssim naufragàssiu naufragàvem naufragàveu occ sept val v
naufrager

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
naufrage

naumàquia /nawˈma.ki.a/ /nawˈma.ki.ə/ n fem
naumachie

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ adj masc
nauruan
Originari, pertanyent o relatiu a Nauru (estat illenc d'Oceania).

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ n masc
nauruan
Natural de Nauru (estat illenc d'Oceania).
Idioma polinesi propi i oficial de Nauru.

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
navigation

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naveg navega navegada navegades navegam navegant navegar navegara navegaran navegarem navegaren navegares navegareu navegaria navegarien navegaries navegarà navegaràs navegaré navegaríem navegaríeu navegassen navegasses navegassin navegassis navegat navegats navegau navegava navegaven navegaves navego navegue naveguem naveguen navegues naveguessen naveguesses naveguessin naveguessis navegueu navegui naveguin naveguis navegués naveguéssem naveguésseu naveguéssim naveguéssiu naveguí navegà navegàrem navegàreu navegàs navegàssem navegàsseu navegàssim navegàssiu navegàvem navegàveu occ sept val v
naviguer

navegar a la vela v
naviguer à voile

navicular /na.vi.kuˈɫaɾ/ /na.βi.kuˈɫar/ /na.βi.kuˈɫaɾ/ /nə.vi.kuˈɫaɾ/ /nə.βi.kuˈɫar/ adj
naviculaire

navili /naˈvi.ɫi/ /naˈβi.ɫi/ /nəˈvi.ɫi/ /nəˈβi.ɫi/ n masc
navire

navilier /na.vi.ɫiˈeɾ/ /na.βi.ɫiˈe/ /na.βi.ɫiˈeɾ/ /nə.vi.ɫiˈe/ /nə.βi.ɫiˈe/ adj masc
maritime

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
naïf

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
nièce

neboda valenciana n fem
nièce deuxième

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
neveu

nebot valencià n masc
neveu deuxième

nebulitzar /ne.bu.ɫiˈzaɾ/ /ne.βu.ɫiˈd͡za/ /ne.βu.ɫiˈza/ /nə.βu.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nebulitz nebulitza nebulitzada nebulitzades nebulitzam nebulitzant nebulitzar nebulitzara nebulitzaran nebulitzarem nebulitzaren nebulitzares nebulitzareu nebulitzaria nebulitzarien nebulitzaries nebulitzarà nebulitzaràs nebulitzaré nebulitzaríem nebulitzaríeu nebulitzassen nebulitzasses nebulitzassin nebulitzassis nebulitzat nebulitzats nebulitzau nebulitzava nebulitzaven nebulitzaves nebulitze nebulitzem nebulitzen nebulitzes nebulitzessen nebulitzesses nebulitzessin nebulitzessis nebulitzeu nebulitzi nebulitzin nebulitzis nebulitzo nebulitzà nebulitzàrem nebulitzàreu nebulitzàs nebulitzàssem nebulitzàsseu nebulitzàssim nebulitzàssiu nebulitzàvem nebulitzàveu nebulitzés nebulitzéssem nebulitzésseu nebulitzéssim nebulitzéssiu nebulitzí occ sept val v
nébuliser

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
nécessaire

necesser /ne.seˈse/ /ne.seˈseɾ/ /nə.səˈse/ /nə.səˈseɾ/ n masc
nécessaire

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) necessit necessita necessitada necessitades necessitam necessitant necessitar necessitara necessitaran necessitarem necessitaren necessitares necessitareu necessitaria necessitarien necessitaries necessitarà necessitaràs necessitaré necessitaríem necessitaríeu necessitassen necessitasses necessitassin necessitassis necessitat necessitats necessitau necessitava necessitaven necessitaves necessite necessitem necessiten necessites necessitessen necessitesses necessitessin necessitessis necessiteu necessiti necessitin necessitis necessito necessità necessitàrem necessitàreu necessitàs necessitàssem necessitàsseu necessitàssim necessitàssiu necessitàvem necessitàveu necessités necessitéssem necessitésseu necessitéssim necessitéssiu necessití occ sept val v
nécessiter avoir besoin de

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
nécessité

necessitat educativa n fem
besoin éducatif

necessitat social n fem
besoin social

necessitats educatives especials n fem
besoins éducatifs particuliers

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
nécessairement

neci /ˈnɛ.si/ nècia adj masc
idiot

necrofília /ne.kɾoˈfi.ɫi.a/ /nə.kɾoˈfi.ɫi.ə/ /nə.kɾuˈfi.ɫi.ə/ n fem
nécrophilie

necrologia /ne.kɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.kɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.kɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.kɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
nécrologie

necrosar /ne.kɾoˈza/ /ne.kɾoˈzaɾ/ /nə.kɾoˈza/ /nə.kɾuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) necrosa necrosada necrosades necrosam necrosant necrosar necrosara necrosaran necrosarem necrosaren necrosares necrosareu necrosaria necrosarien necrosaries necrosarà necrosaràs necrosaré necrosaríem necrosaríeu necrosassen necrosasses necrosassin necrosassis necrosat necrosats necrosau necrosava necrosaven necrosaves necrose necrosem necrosen necroses necrosessen necrosesses necrosessin necrosessis necroseu necrosi necrosin necrosis necroso necrosà necrosàrem necrosàreu necrosàs necrosàssem necrosàsseu necrosàssim necrosàssiu necrosàvem necrosàveu necrosés necroséssem necrosésseu necroséssim necroséssiu necrosí necròs occ sept val v
nécroser

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
nécrose

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ n fem
nécropsie

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
nager

nefast /neˈfast/ /nəˈfast/ adj masc
néfaste

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
néphrologie

negacionisme /ne.ɣa.si.oˈniz.me/ /nə.ɣə.si.oˈniz.mə/ /nə.ɣə.si.uˈniz.mə/ n masc
négationnisme

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ adj
négationniste
Relatiu al negacionisme.

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ n neut
négationniste
Persona que nega un fet o una teoria que es considera prou demostrat o àmpliament acceptat.

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
négation

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
nier
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.
noyer
Ofegar-se, perdre la capacitat per respirar.
submerger
Inundar d'aigua, mullar-se molt.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ negativa adj masc
négatif
Que no és positiu.

negativisme /ne.ɣa.tiˈviz.me/ /ne.ɣa.tiˈβiz.me/ /nə.ɣə.tiˈviz.mə/ /nə.ɣə.tiˈβiz.mə/ n masc
négativisme

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ bal n-occ negligeix negligeixen negligeixes negligeixi negligeixin negligeixis negligeixo negligesc negligesqui negligesquin negligesquis negligia negligida negligides negligien negligies negligiguem negligigueu negligim negligint negligir negligira negligiran negligirem negligiren negligires negligireu negligiria negligirien negligiries negligirà negligiràs negligiré negligiríem negligiríeu negligisc negligisca negligisquen negligisques negligissen negligisses negligissin negligissis negligit negligits negligiu negligix negligixen negligixes negligixo negligí negligíem negligíeu negligírem negligíreu negligís negligíssem negligísseu negligíssim negligíssiu occ sept val v
négliger
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
négligence

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
affaire entreprise

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
négociation

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) negocia negociada negociades negociam negociant negociar negociara negociaran negociarem negociaren negociares negociareu negociaria negociarien negociaries negociarà negociaràs negociaré negociaríem negociaríeu negociassen negociasses negociassin negociassis negociat negociats negociau negociava negociaven negociaves negocie negociem negocien negocies negociessen negociesses negociessin negociessis negocieu negocii negocio negocià negociàrem negociàreu negociàs negociàssem negociàsseu negociàssim negociàssiu negociàvem negociàveu negociés negociéssem negociésseu negociéssim negociéssiu negocií negociï negociïn negociïs occ sept val v
négocier
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
noir
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ n masc
noir
Individu d'ètnia de pell fosca, especialment subsaharià o melanesi.
Color completament fosc.

negrejar /ne.ɣɾeˈd͡ʒa/ /ne.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /ne.ɣɾeˈʒa/ /nə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /nə.ɣɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) negrege negregem negregen negreges negregessen negregesses negregessin negregessis negregeu negregi negregin negregis negregés negregéssem negregésseu negregéssim negregéssiu negregí negreig negreja negrejada negrejades negrejam negrejant negrejar negrejara negrejaran negrejarem negrejaren negrejares negrejareu negrejaria negrejarien negrejaries negrejarà negrejaràs negrejaré negrejaríem negrejaríeu negrejassen negrejasses negrejassin negrejassis negrejat negrejats negrejau negrejava negrejaven negrejaves negrejo negrejà negrejàrem negrejàreu negrejàs negrejàssem negrejàsseu negrejàssim negrejàssiu negrejàvem negrejàveu occ sept val v
noircir
Presentar un to negrós.
Començar a fer-se de nit.

negret /nəˈɣɾət/ /nəˈɣɾɛt/ n masc
aiguillat noir

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
gras

negror /neˈɣɾo/ /neˈɣɾoɾ/ /nəˈɣɾo/ n fem
noirceur

negrós /neˈɣɾos/ /nəˈɣɾos/ adj masc
noirâtre

neguit /neˈɣit/ /nəˈɣit/ n masc
malaise

neguitejar /ne.ɣi.teˈd͡ʒa/ /ne.ɣi.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.ɣi.teˈʒa/ /nə.ɣi.təˈd͡ʒa/ /nə.ɣi.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) neguitege neguitegem neguitegen neguiteges neguitegessen neguitegesses neguitegessin neguitegessis neguitegeu neguitegi neguitegin neguitegis neguitegés neguitegéssem neguitegésseu neguitegéssim neguitegéssiu neguitegí neguiteig neguiteja neguitejada neguitejades neguitejam neguitejant neguitejar neguitejara neguitejaran neguitejarem neguitejaren neguitejares neguitejareu neguitejaria neguitejarien neguitejaries neguitejarà neguitejaràs neguitejaré neguitejaríem neguitejaríeu neguitejassen neguitejasses neguitejassin neguitejassis neguitejat neguitejats neguitejau neguitejava neguitejaven neguitejaves neguitejo neguitejà neguitejàrem neguitejàreu neguitejàs neguitejàssem neguitejàsseu neguitejàssim neguitejàssiu neguitejàvem neguitejàveu occ sept val v
inquiéter

neguitós /ne.ɣiˈtos/ /nə.ɣiˈtos/ adj masc
agité

nen /ˈnen/ n masc
enfant
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

nena /ˈne.na/ /ˈnɛ.nə/ n fem
fillette

neobalènids /ne.o.baˈɫɛ.nits/ /nə.o.bəˈɫɛ.nits/ /nə.u.bəˈɫɛ.nits/ /nə.u.βəˈɫɛ.nits/ n masc
néobalénidés

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
néodyme

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
néologisme

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
néonatalogie

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
néonazisme

neoplàsia /ne.oˈpɫa.zi.a/ /nə.oˈpɫa.zi.ə/ /nə.uˈpɫa.zi.ə/ n fem
néoplasie

neperià /ne.pe.ɾiˈa/ /nə.pə.ɾiˈa/ adj masc
népérien

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neptunium

nervadura /ner.βaˈðu.ɾa/ /neɾ.vaˈðu.ɾa/ /neɾ.βaˈðu.ɾa/ /nər.bəˈðu.ɾə/ /nəɾ.vəˈðu.ɾə/ n fem
nervation
(botànica) Conjunt de nervis de les fulles.
(entomologia) Conjunt de nervis de les ales dels insectes.
nervure
(arquitectura) Reforç de ferro o de formigó armat en la fosa d’una construcció.

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
nerf
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nerviosisme /ner.βi.oˈziz.me/ /neɾ.vi.oˈziz.me/ /neɾ.βi.oˈziz.me/ /nər.bi.uˈziz.mə/ /nər.vi.uˈziz.mə/ /nəɾ.vi.oˈziz.mə/ n masc
nervosité

nespla /ˈnes.pɫa/ /ˈnes.pɫə/ n fem
nèfle

nespra /ˈnes.pɾa/ /ˈnes.pɾə/ n fem
nèfle

nesònim /neˈzɔ.nim/ /nəˈzɔ.nim/ n masc
nésonyme

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
net propre
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ n masc
petit-fils

neta /ˈne.ta/ /ˈnə.tə/ /ˈnɛ.tə/ n fem
petite-fille

netbol n masc
netball

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ n fem
propreté

neteja /neˈte.d͡ʒa/ /neˈte.ʒa/ /nəˈtə.ʒə/ /nəˈtɛ.ʒə/ n fem
nettoyage

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) netege netegem netegen neteges netegessen netegesses netegessin netegessis netegeu netegi netegin netegis netegés netegéssem netegésseu netegéssim netegéssiu netegí neteig neteja netejada netejades netejam netejant netejar netejara netejaran netejarem netejaren netejares netejareu netejaria netejarien netejaries netejarà netejaràs netejaré netejaríem netejaríeu netejassen netejasses netejassin netejassis netejat netejats netejau netejava netejaven netejaves netejo netejà netejàrem netejàreu netejàs netejàssem netejàsseu netejàssim netejàssiu netejàvem netejàveu occ sept val v
nettoyer

neu n fem
neige

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
plaisir
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.
dépérissement
Malura causada per fongs en les plantes en situacions de boira o elevada humitat.

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
pneu

neuro- /ˈnew.ɾo/ /ˈnɛw.ɾo/ /ˈnɛw.ɾu/ prefix
neuro-

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
neuroscience

neurociència cognitiva n fem
neuroscience cognitive

neurodegeneratiu /new.ɾo.ðe.d͡ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /new.ɾo.ðe.ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /nəw.ɾo.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ /nəw.ɾu.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ adj masc
neurodégénératif

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neurologie

neurolèptic /new.ɾoˈɫɛp.tik/ /nəw.ɾuˈɫɛp.tik/ n masc
neuroleptique

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
neurologique

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
neurone

neuropatia /new.ɾo.paˈti.a/ /nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
neuropathie

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
névrose

neuroticisme /new.ɾo.tiˈsiz.me/ /nəw.ɾo.tiˈsiz.mə/ /nəw.ɾu.tiˈsiz.mə/ n masc
neuroticisme

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neutralité

neutralitat educativa n fem
neutralité éducative

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neutralitz neutralitza neutralitzada neutralitzades neutralitzam neutralitzant neutralitzar neutralitzara neutralitzaran neutralitzarem neutralitzaren neutralitzares neutralitzareu neutralitzaria neutralitzarien neutralitzaries neutralitzarà neutralitzaràs neutralitzaré neutralitzaríem neutralitzaríeu neutralitzassen neutralitzasses neutralitzassin neutralitzassis neutralitzat neutralitzats neutralitzau neutralitzava neutralitzaven neutralitzaves neutralitze neutralitzem neutralitzen neutralitzes neutralitzessen neutralitzesses neutralitzessin neutralitzessis neutralitzeu neutralitzi neutralitzin neutralitzis neutralitzo neutralitzà neutralitzàrem neutralitzàreu neutralitzàs neutralitzàssem neutralitzàsseu neutralitzàssim neutralitzàssiu neutralitzàvem neutralitzàveu neutralitzés neutralitzéssem neutralitzésseu neutralitzéssim neutralitzéssiu neutralitzí occ sept val v
neutraliser

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutron

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
chute de neige

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
neiger

nevera /neˈve.ɾa/ /neˈβe.ɾa/ /nəˈve.ɾə/ /nəˈβe.ɾə/ n fem
glacière
Lloc on es conserva la neu per al seu ús.

nevisquejar /ne.vis.keˈd͡ʒaɾ/ /ne.βis.keˈd͡ʒaɾ/ /ne.βis.keˈʒa/ /nə.vis.kəˈd͡ʒa/ /nə.βis.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nevisquege nevisquegem nevisquegen nevisqueges nevisquegessen nevisquegesses nevisquegessin nevisquegessis nevisquegeu nevisquegi nevisquegin nevisquegis nevisquegés nevisquegéssem nevisquegésseu nevisquegéssim nevisquegéssiu nevisquegí nevisqueig nevisqueja nevisquejam nevisquejant nevisquejar nevisquejara nevisquejaran nevisquejarem nevisquejaren nevisquejares nevisquejareu nevisquejaria nevisquejarien nevisquejaries nevisquejarà nevisquejaràs nevisquejaré nevisquejaríem nevisquejaríeu nevisquejassen nevisquejasses nevisquejassin nevisquejassis nevisquejat nevisquejau nevisquejava nevisquejaven nevisquejaves nevisquejo nevisquejà nevisquejàrem nevisquejàreu nevisquejàs nevisquejàssem nevisquejàsseu nevisquejàssim nevisquejàssiu nevisquejàvem nevisquejàveu occ sept val v
neigeoter

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

newtonià /niw.to.niˈa/ /niw.tu.niˈa/ adj masc
newtonien

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
nexus

neòfit /neˈɔ.fit/ n masc
néophyte

neó /nəˈo/ n masc
néon

ni /ni/ /ˈni/ conjunction
ni
Partícula amb la qual es neguen dues proposicions.

niar /niˈa/ /niˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nia niada niades niam niant niar niara niaran niarem niaren niares niareu niaria niarien niaries niarà niaràs niaré niaríem niaríeu niassen niasses niassin niassis niat niats niau niava niaven niaves nie niem nien nies niessen niesses niessin niessis nieu nii nio nià niàrem niàreu niàs niàssem niàsseu niàssim niàssiu niàvem niàveu niés niéssem niésseu niéssim niéssiu nií niï niïn niïs occ sept val v
nicher

nic n masc
nick
(esquaix) Cadascun dels angles del terra d'una pista de joc amb les parets.
couture
(esquaix) Cop en què la pilota, després de rebotar a la paret frontal, va a parar en un punt del nic, de manera que queda esmorteïda o fa un bot imprevisible.

nicab /niˈkap/ n masc
niqab

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nicotine

niell /niˈeʎ/ n masc
nielle
(orfebreria) Barreja negra, generalment de sofre, coure, plata i plom (però por ser un aliatge d'altres substàncies) que es fa servir de base o decoració en alguns processos d'orfebreria.
niel
(orfebreria) Gravat fet en metalls preciosos i omplert amb niell negre.
tartre
(medicina) Substància calcària que ataca l'esmalt de les dents.

niellar /ni.eˈʎa/ /ni.eˈʎaɾ/ /ni.əˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) niell niella niellada niellades niellam niellant niellar niellara niellaran niellarem niellaren niellares niellareu niellaria niellarien niellaries niellarà niellaràs niellaré niellaríem niellaríeu niellassen niellasses niellassin niellassis niellat niellats niellau niellava niellaven niellaves nielle niellem niellen nielles niellessen niellesses niellessin niellessis nielleu nielli niellin niellis niello niellà niellàrem niellàreu niellàs niellàssem niellàsseu niellàssim niellàssiu niellàvem niellàveu niellés nielléssem niellésseu nielléssim nielléssiu niellí occ sept val v
nieller

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
nécromancie

nihoni n masc
nihonium

nimboestratus /ˌnim.bo.esˈtɾa.tus/ /ˌnim.bosˈtɾa.tus/ /ˌnim.busˈtɾa.tus/ n masc
nimbostratus

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
nymphe

nimfòman /niɱˈfɔ.man/ /niɱˈfɔ.mən/ adj masc
nymphomane

nimfòmana /niɱˈfɔ.ma.na/ /niɱˈfɔ.mə.nə/ n fem
nymphomane

nina /ˈni.na/ n fem
poupée
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ning-nang /ˌniŋˈnaŋ/ /ˌniŋˈnaŋk/ /ˌniŋˈnaŋk/ n masc
ding-dong
So repetit d’una campana.

ning-ning /ˌniŋˈniŋ/ /ˌniŋˈniŋk/ /ˌniŋˈniŋk/ Interjection
drelin
Evocació del so repetit d’una campaneta.

ning-ning /ˌniŋˈniŋ/ /ˌniŋˈniŋk/ /ˌniŋˈniŋk/ n masc
drelin
So repetit d’una campaneta.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
personne

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
poupée
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
bonhomme
Figura humana amb aire grotesc o de caricatura.
pantin
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
bonhomme de neige

niobi n masc
niobium

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) niquel niquela niquelada niquelades niquelam niquelant niquelar niquelara niquelaran niquelarem niquelaren niquelares niquelareu niquelaria niquelarien niquelaries niquelarà niquelaràs niquelaré niquelaríem niquelaríeu niquelassen niquelasses niquelassin niquelassis niquelat niquelats niquelau niquelava niquelaven niquelaves niquele niquelem niquelen niqueles niquelessen niquelesses niquelessin niquelessis niqueleu niqueli niquelin niquelis niquelo niquelà niquelàrem niquelàreu niquelàs niquelàssem niquelàsseu niquelàssim niquelàssiu niquelàvem niquelàveu niquelés niqueléssem niquelésseu niqueléssim niqueléssiu niquelí occ sept val v
nickeler

nissaga /niˈsa.ɣa/ /niˈsa.ɣə/ n fem
lignage

nit n fem
nuit
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitisòl /ni.tiˈsɔɫ/ n masc
nitisol

nitrar /niˈtɾa/ /niˈtɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nitr nitra nitrada nitrades nitram nitrant nitrar nitrara nitraran nitrarem nitraren nitrares nitrareu nitraria nitrarien nitraries nitrarà nitraràs nitraré nitraríem nitraríeu nitrassen nitrasses nitrassin nitrassis nitrat nitrats nitrau nitrava nitraven nitraves nitre nitrem nitren nitres nitressen nitresses nitressin nitressis nitreu nitri nitrin nitris nitro nitrà nitràrem nitràreu nitràs nitràssem nitràsseu nitràssim nitràssiu nitràvem nitràveu nitrés nitréssem nitrésseu nitréssim nitréssiu nitrí occ sept val v
nitrer

nitrat /niˈtɾat/ n masc
nitrate

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
azote

nitrogenar /ni.tɾo.d͡ʒeˈna/ /ni.tɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /ni.tɾo.ʒeˈna/ /ni.tɾo.ʒəˈna/ /ni.tɾu.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nitrogena nitrogenada nitrogenades nitrogenam nitrogenant nitrogenar nitrogenara nitrogenaran nitrogenarem nitrogenaren nitrogenares nitrogenareu nitrogenaria nitrogenarien nitrogenaries nitrogenarà nitrogenaràs nitrogenaré nitrogenaríem nitrogenaríeu nitrogenassen nitrogenasses nitrogenassin nitrogenassis nitrogenat nitrogenats nitrogenau nitrogenava nitrogenaven nitrogenaves nitrogene nitrogenem nitrogenen nitrogenes nitrogenessen nitrogenesses nitrogenessin nitrogenessis nitrogeneu nitrogeni nitrogenin nitrogenis nitrogeno nitrogenà nitrogenàrem nitrogenàreu nitrogenàs nitrogenàssem nitrogenàsseu nitrogenàssim nitrogenàssiu nitrogenàvem nitrogenàveu nitrogenés nitrogenéssem nitrogenésseu nitrogenéssim nitrogenéssiu nitrogení nitrogèn occ sept val v
azotiser

nitrurar /ni.tɾuˈɾa/ /ni.tɾuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nitrur nitrura nitrurada nitrurades nitruram nitrurant nitrurar nitrurara nitruraran nitrurarem nitruraren nitrurares nitrurareu nitruraria nitrurarien nitruraries nitrurarà nitruraràs nitruraré nitruraríem nitruraríeu nitrurassen nitrurasses nitrurassin nitrurassis nitrurat nitrurats nitrurau nitrurava nitruraven nitruraves nitrure nitrurem nitruren nitrures nitruressen nitruresses nitruressin nitruressis nitrureu nitruri nitrurin nitruris nitruro nitrurà nitruràrem nitruràreu nitruràs nitruràssem nitruràsseu nitruràssim nitruràssiu nitruràvem nitruràveu nitrurés nitruréssem nitrurésseu nitruréssim nitruréssiu nitrurí occ sept val v
nitrurer

niu n masc
nid
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Refugi usat d’amagatall.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
nid tas
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
niveau

nivell d'ensenyament n masc
degré d'instruction

nivell d'escolarització n masc
niveau de scolarisation

nivell de concreció n masc
niveau de précision

nivell de formació n masc
niveau de formation

nivell extra n masc
niveau bonus

nivós /niˈvos/ /niˈvos/ /niˈβos/ n masc
nivôse

no adv
non
Partícula de negació o contradicció.

no dir ase ni bèstia v
ni bonjour ni merde

no entendre-hi un borrall v
ne savoir ni A ni B

no gens adv
pas du tout

no s'hi val idiom
cela ne sert pas

no saber-se'n avenir v
ne pas y croire

no ésser ni carn ni peix v
n'être ni chair ni poisson

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
non binaire non-binaire
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

no-directivitat /ˌno.ði.ɾek.ti.viˈtat/ /ˌno.ði.ɾek.ti.βiˈtat/ /ˌno.ði.ɾək.ti.viˈtat/ /ˌno.ði.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
non-directivité

no-escolarització /ˌno.es.ko.ɫa.ɾi.d͡za.siˈo/ /ˌno.es.ko.ɫa.ɾi.za.siˈo/ /ˌno.əs.ko.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ /ˌno.əs.ku.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
non-scolarisation

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
néant

no-sé-què /ˌnoˌseˈke/ /ˌnoˌseˈkə/ /ˌnoˌseˈkɛ/ n masc
je ne sais quoi

no-violència /ˌno.vi.oˈɫɛn.si.a/ /ˌno.vi.oˈɫɛn.si.ə/ /ˌno.vi.uˈɫɛn.si.ə/ /ˌno.βi.oˈɫɛn.si.a/ /ˌno.βi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
non-violence

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobélium

nobiliari /no.bi.ɫiˈa.ɾi/ /nu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /nu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
nobiliaire

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
noble
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ n neut
noble
Membre de la noblesa.

noc /ˈnɔk/ n masc
fosse
(tèxtil) Lloc on baten les maces d’un molí draper mogudes per la força hidràulica.

noces /ˈnɔ.ses/ /ˈnɔ.səs/ n fem
noce

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
nocif

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
notion
concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ adj masc
nocturne

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ n masc
node

nodrir /noˈðɾi/ /noˈðɾiɾ/ /nuˈðɾi/ bal n-occ nodreix nodreixen nodreixes nodreixi nodreixin nodreixis nodreixo nodresc nodresqui nodresquin nodresquis nodria nodrida nodrides nodrien nodries nodriguem nodrigueu nodrim nodrint nodrir nodrira nodriran nodrirem nodriren nodrires nodrireu nodriria nodririen nodriries nodrirà nodriràs nodriré nodriríem nodriríeu nodrisc nodrisca nodrisquen nodrisques nodrissen nodrisses nodrissin nodrissis nodrit nodrits nodriu nodrix nodrixen nodrixes nodrixo nodrí nodríem nodríeu nodrírem nodríreu nodrís nodríssem nodrísseu nodríssim nodríssiu occ sept val v
nourrir

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
bien que

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
noyer

noi n masc
garçon

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
jeune fille fille

noli /ˈnɔ.ɫi/ n masc
fret

noliejar /no.ɫi.eˈd͡ʒa/ /no.ɫi.eˈd͡ʒaɾ/ /no.ɫi.eˈʒa/ /no.ɫi.əˈd͡ʒa/ /nu.ɫi.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) noliege noliegem noliegen nolieges noliegessen noliegesses noliegessin noliegessis noliegeu noliegi noliegin noliegis noliegés noliegéssem noliegésseu noliegéssim noliegéssiu noliegí nolieig nolieja noliejada noliejades noliejam noliejant noliejar noliejara noliejaran noliejarem noliejaren noliejares noliejareu noliejaria noliejarien noliejaries noliejarà noliejaràs noliejaré noliejaríem noliejaríeu noliejassen noliejasses noliejassin noliejassis noliejat noliejats noliejau noliejava noliejaven noliejaves noliejo noliejà noliejàrem noliejàreu noliejàs noliejàssem noliejàsseu noliejàssim noliejàssiu noliejàvem noliejàveu occ sept val v
affréter

nom /ˈnom/ n masc
nom
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nom de fonts n masc
cnom de baptême

nom propi n masc
nom propre

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
nombre numéro

nombre atòmic n masc
numéro atomique

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
nombreux

nomenar /no.meˈna/ /no.meˈnaɾ/ /no.məˈna/ /nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nomena nomenada nomenades nomenam nomenant nomenar nomenara nomenaran nomenarem nomenaren nomenares nomenareu nomenaria nomenarien nomenaries nomenarà nomenaràs nomenaré nomenaríem nomenaríeu nomenassen nomenasses nomenassin nomenassis nomenat nomenats nomenau nomenava nomenaven nomenaves nomene nomenem nomenen nomenes nomenessen nomenesses nomenessin nomenessis nomeneu nomeni nomenin nomenis nomeno nomenà nomenàrem nomenàreu nomenàs nomenàssem nomenàsseu nomenàssim nomenàssiu nomenàvem nomenàveu nomenés nomenéssem nomenésseu nomenéssim nomenéssiu nomení nomèn occ sept val v
nommer

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
nomenclature

nomenclàtor /no.meŋˈkɫa.toɾ/ /no.məŋˈkɫa.toɾ/ /nu.məŋˈkɫa.tur/ n masc
répertoire

nominalitzar /no.mi.na.ɫiˈd͡za/ /no.mi.na.ɫiˈza/ /no.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /no.mi.nə.ɫiˈd͡za/ /nu.mi.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nominalitz nominalitza nominalitzada nominalitzades nominalitzam nominalitzant nominalitzar nominalitzara nominalitzaran nominalitzarem nominalitzaren nominalitzares nominalitzareu nominalitzaria nominalitzarien nominalitzaries nominalitzarà nominalitzaràs nominalitzaré nominalitzaríem nominalitzaríeu nominalitzassen nominalitzasses nominalitzassin nominalitzassis nominalitzat nominalitzats nominalitzau nominalitzava nominalitzaven nominalitzaves nominalitze nominalitzem nominalitzen nominalitzes nominalitzessen nominalitzesses nominalitzessin nominalitzessis nominalitzeu nominalitzi nominalitzin nominalitzis nominalitzo nominalitzà nominalitzàrem nominalitzàreu nominalitzàs nominalitzàssem nominalitzàsseu nominalitzàssim nominalitzàssiu nominalitzàvem nominalitzàveu nominalitzés nominalitzéssem nominalitzésseu nominalitzéssim nominalitzéssiu nominalitzí occ sept val v
nominaliser

nominar /no.miˈna/ /no.miˈnaɾ/ /nu.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nomina nominada nominades nominam nominant nominar nominara nominaran nominarem nominaren nominares nominareu nominaria nominarien nominaries nominarà nominaràs nominaré nominaríem nominaríeu nominassen nominasses nominassin nominassis nominat nominats nominau nominava nominaven nominaves nomine nominem nominen nomines nominessen nominesses nominessin nominessis nomineu nomini nominin nominis nomino nominà nominàrem nominàreu nominàs nominàssem nominàsseu nominàssim nominàssiu nominàvem nominàveu nominés nominéssem nominésseu nominéssim nominéssiu nominí nomín occ sept val v
sélectionner

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
nominatif

nomisma /noˈmiz.ma/ /nuˈmiz.mə/ n masc
nomisma

nomoblidis /ˌno.moˈbɫi.ðis/ /ˌno.muˈbɫi.ðis/ /ˌno.muˈβɫi.ðis/ n masc
gourmette
(joieria) Braçalet amb una placa per a gravar-hi dades.

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
seulement

nona /ˈnɔ.na/ /ˈnɔ.nɔ/ /ˈnɔ.nə/ n fem
none
(litúrgia) Hora de l’ofici diví abans de les vespres.
(històric, plural) Novè dia abans dels idus del calendari romà, corresponent al dia 5 o al 7 segons el mes.

nonagenari /no.na.d͡ʒeˈna.ɾi/ /no.na.ʒeˈna.ɾi/ /no.nə.ʒəˈna.ɾi/ /nu.nə.ʒəˈna.ɾi/ adj masc
nonagénaire

nonuplicar /no.nu.pɫiˈka/ /no.nu.pɫiˈkaɾ/ /nu.nu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nonuplic nonuplica nonuplicada nonuplicades nonuplicam nonuplicant nonuplicar nonuplicara nonuplicaran nonuplicarem nonuplicaren nonuplicares nonuplicareu nonuplicaria nonuplicarien nonuplicaries nonuplicarà nonuplicaràs nonuplicaré nonuplicaríem nonuplicaríeu nonuplicassen nonuplicasses nonuplicassin nonuplicassis nonuplicat nonuplicats nonuplicau nonuplicava nonuplicaven nonuplicaves nonuplico nonuplicà nonuplicàrem nonuplicàreu nonuplicàs nonuplicàssem nonuplicàsseu nonuplicàssim nonuplicàssiu nonuplicàvem nonuplicàveu nonuplique nonupliquem nonupliquen nonupliques nonupliquessen nonupliquesses nonupliquessin nonupliquessis nonupliqueu nonupliqui nonupliquin nonupliquis nonupliqués nonupliquéssem nonupliquésseu nonupliquéssim nonupliquéssiu nonupliquí occ sept val v
nonupler

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
belle-fille bru

norai /noˈɾaj/ /nuˈɾaj/ n masc
bollard

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
quatre-vingt-dix nonante

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
quatre-vingt-quinze

noranta-cinquè /noˌɾan.ta.siŋˈke/ /noˌɾan.tə.siŋˈkə/ /nuˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ number
quatre-vingt-quinzième

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
quatre-vingt-douze

noranta-dosè /noˌɾan.ta.ðoˈze/ /noˌɾan.tə.ðoˈzə/ /nuˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ number
quatre-vingt-douzième

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
quatre-vingt-dix-neuf

noranta-novè /noˌɾan.ta.noˈve/ /noˌɾan.ta.noˈβe/ /noˌɾan.tə.noˈvə/ /nuˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /nuˌɾan.tə.nuˈβɛ/ number
quatre-vingt-dix-neuvième

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
quatre-vingt-quatorze

noranta-quatrè /noˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /noˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /nuˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
quatre-vingt-quatorzième

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
quatre-vingt-dix-sept

noranta-setè /noˌɾan.ta.seˈte/ /noˌɾan.tə.səˈtə/ /nuˌɾan.tə.səˈtɛ/ number
quatre-vingt-dix-septième

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
quatre-vingt-seize

noranta-sisè /noˌɾan.ta.siˈze/ /noˌɾan.tə.siˈzə/ /nuˌɾan.tə.siˈzɛ/ number
quatre-vingt-seizième

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
quatre-vingt-treize

noranta-tresè /noˌɾan.ta.tɾeˈze/ /noˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /nuˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ number
quatre-vingt-treizième

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
quatre-vingt-onze

noranta-unè /noˌɾan.ta.uˈne/ /noˌɾan.tə.uˈnə/ /nuˌɾan.tə.uˈnɛ/ number
quatre-vingt-onzième

noranta-vuit /noˌɾan.taˈvujt/ /noˌɾan.taˈβujt/ /noˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈβujt/ /nɔˌɾan.təˈvujt/ number
quatre-vingt-dix-huit

noranta-vuitè /noˌɾan.ta.vujˈte/ /noˌɾan.ta.βujˈte/ /noˌɾan.ta.βwiˈte/ /noˌɾan.tə.vujˈtə/ /nuˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /nuˌɾan.tə.βujˈtɛ/ number
quatre-vingt-dix-huitième

norantejar /no.ɾan.teˈd͡ʒa/ /no.ɾan.teˈd͡ʒaɾ/ /no.ɾan.teˈʒa/ /no.ɾən.təˈd͡ʒa/ /nu.ɾən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) norantege norantegem norantegen noranteges norantegessen norantegesses norantegessin norantegessis norantegeu norantegi norantegin norantegis norantegés norantegéssem norantegésseu norantegéssim norantegéssiu norantegí noranteig noranteja norantejada norantejades norantejam norantejant norantejar norantejara norantejaran norantejarem norantejaren norantejares norantejareu norantejaria norantejarien norantejaries norantejarà norantejaràs norantejaré norantejaríem norantejaríeu norantejassen norantejasses norantejassin norantejassis norantejat norantejats norantejau norantejava norantejaven norantejaves norantejo norantejà norantejàrem norantejàreu norantejàs norantejàssem norantejàsseu norantejàssim norantejàssiu norantejàvem norantejàveu occ sept val v
friser

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
quatre-vingt-dixième

nord n masc
nord

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
nord-américain
De l'Amèrica del Nord.
américain
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
Nord-américain
Natural de l'Amèrica del Nord.
Américain
Natural dels Estats Units.

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
nord-est

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
nord-nord-est

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
nord-ouest

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norme

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normalité

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
normalisation

normalitzar /nor.ma.ɫiˈd͡za/ /noɾ.ma.ɫiˈza/ /noɾ.ma.ɫiˈzaɾ/ /noɾ.mə.ɫiˈd͡za/ /nur.mə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) normalitz normalitza normalitzada normalitzades normalitzam normalitzant normalitzar normalitzara normalitzaran normalitzarem normalitzaren normalitzares normalitzareu normalitzaria normalitzarien normalitzaries normalitzarà normalitzaràs normalitzaré normalitzaríem normalitzaríeu normalitzassen normalitzasses normalitzassin normalitzassis normalitzat normalitzats normalitzau normalitzava normalitzaven normalitzaves normalitze normalitzem normalitzen normalitzes normalitzessen normalitzesses normalitzessin normalitzessis normalitzeu normalitzi normalitzin normalitzis normalitzo normalitzà normalitzàrem normalitzàreu normalitzàs normalitzàssem normalitzàsseu normalitzàssim normalitzàssiu normalitzàvem normalitzàveu normalitzés normalitzéssem normalitzésseu normalitzéssim normalitzéssiu normalitzí occ sept val v
normaliser

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ adv
normalement

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ adj masc
normand
Relatiu o pertanyent a Normandia o la seva llengua.

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ n masc
Normand
Persona que habita o és originària de Normandia.
normand
(masculí singular) Llengua romànica parlada a Normandia.

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
normatif

normativitzar /nor.ma.ti.βiˈd͡za/ /noɾ.ma.ti.viˈzaɾ/ /noɾ.ma.ti.βiˈza/ /noɾ.mə.ti.viˈd͡za/ /nur.mə.ti.viˈd͡za/ /nur.mə.ti.βiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) normativitz normativitza normativitzada normativitzades normativitzam normativitzant normativitzar normativitzara normativitzaran normativitzarem normativitzaren normativitzares normativitzareu normativitzaria normativitzarien normativitzaries normativitzarà normativitzaràs normativitzaré normativitzaríem normativitzaríeu normativitzassen normativitzasses normativitzassin normativitzassis normativitzat normativitzats normativitzau normativitzava normativitzaven normativitzaves normativitze normativitzem normativitzen normativitzes normativitzessen normativitzesses normativitzessin normativitzessis normativitzeu normativitzi normativitzin normativitzis normativitzo normativitzà normativitzàrem normativitzàreu normativitzàs normativitzàssem normativitzàsseu normativitzàssim normativitzàssiu normativitzàvem normativitzàveu normativitzés normativitzéssem normativitzésseu normativitzéssim normativitzéssiu normativitzí occ sept val v
normativiser

norrè /noˈre/ /noˈrə/ /nuˈrɛ/ adj masc
norrain

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ noruega adj masc
norvégien
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
Norvégien norvégien
Natural de Noruega.
norvégien
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosa /ˈnɔ.za/ /ˈnɔ.zɔ/ /ˈnɔ.zə/ n fem
gêne

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
nous on

nostrat /nosˈtɾat/ /nusˈtɾat/ adj masc
de chez nous

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
notre

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgie

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
note
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
Cada un dels elements de l'escala musical.

nota de tall n fem
moyenne requise

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ adj
notable
Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ n masc
mention bien

notació /no.ta.siˈo/ /no.tə.siˈo/ /nu.tə.siˈo/ n fem
notation

notar /noˈta/ /noˈtaɾ/ /nuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) not nota notada notades notam notant notar notara notaran notarem notaren notares notareu notaria notarien notaries notarà notaràs notaré notaríem notaríeu notassen notasses notassin notassis notat notats notau notava notaven notaves note notem noten notes notessen notesses notessin notessis noteu noti notin notis noto notà notàrem notàreu notàs notàssem notàsseu notàssim notàssiu notàvem notàveu notés notéssem notésseu notéssim notéssiu notí occ sept val v
noter

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
notaire

noticiar /no.ti.siˈa/ /no.ti.siˈaɾ/ /nu.ti.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) noticia noticiada noticiades noticiam noticiant noticiar noticiara noticiaran noticiarem noticiaren noticiares noticiareu noticiaria noticiarien noticiaries noticiarà noticiaràs noticiaré noticiaríem noticiaríeu noticiassen noticiasses noticiassin noticiassis noticiat noticiats noticiau noticiava noticiaven noticiaves noticie noticiem noticien noticies noticiessen noticiesses noticiessin noticiessis noticieu noticii noticio noticià noticiàrem noticiàreu noticiàs noticiàssem noticiàsseu noticiàssim noticiàssiu noticiàvem noticiàveu noticiés noticiéssem noticiésseu noticiéssim noticiéssiu noticií noticiï noticiïn noticiïs occ sept val v
notifier

notificar /no.ti.fiˈka/ /no.ti.fiˈkaɾ/ /nu.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) notific notifica notificada notificades notificam notificant notificar notificara notificaran notificarem notificaren notificares notificareu notificaria notificarien notificaries notificarà notificaràs notificaré notificaríem notificaríeu notificassen notificasses notificassin notificassis notificat notificats notificau notificava notificaven notificaves notifico notificà notificàrem notificàreu notificàs notificàssem notificàsseu notificàssim notificàssiu notificàvem notificàveu notifique notifiquem notifiquen notifiques notifiquessen notifiquesses notifiquessin notifiquessis notifiqueu notifiqui notifiquin notifiquis notifiqués notifiquéssem notifiquésseu notifiquéssim notifiquéssiu notifiquí occ sept val v
notifier

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
notoriété

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
nouvelles

nou adj masc
nouveau neuf
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
noix
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
(botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou number
neuf
(cardinal) Vuit més un.

nou de coco n fem
noix de coco

nou del coll n masc
pomme d'Adam

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
neuf-cents

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
noveau-né

nouvingut /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.βiŋˈɡut/ adj
nouveau venu

novaiorquès /ˌno.va.joɾˈkes/ /ˌno.βa.jorˈkes/ /ˌnɔ.və.joɾˈkəs/ /ˌnɔ.və.jurˈkɛs/ /ˌnɔ.βə.jurˈkɛs/ adj masc
new-yorkais
Relatiu o pertanyent a la ciutat o a l'estat de Nova York.

novaiorquès /ˌno.va.joɾˈkes/ /ˌno.βa.jorˈkes/ /ˌnɔ.və.joɾˈkəs/ /ˌnɔ.və.jurˈkɛs/ /ˌnɔ.βə.jurˈkɛs/ n masc
New-Yorkais
Persona que habita o és originària de la ciutat o de l'estat de Nova York.

novell /noˈveʎ/ /noˈβeʎ/ /nuˈveʎ/ /nuˈβeʎ/ adj masc
noveau

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
roman

novel·la d'idees n fem
﻿roman d'idées

novel·la gràfica n fem
roman graphique

novel·lar /no.veɫˈɫaɾ/ /no.vəɫˈɫa/ /no.βeɫˈɫa/ /no.βeˈɫa/ /nu.vəɫˈɫa/ /nu.βəɫˈɫa/ /nu.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) novel novel·la novel·lada novel·lades novel·lam novel·lant novel·lar novel·lara novel·laran novel·larem novel·laren novel·lares novel·lareu novel·laria novel·larien novel·laries novel·larà novel·laràs novel·laré novel·laríem novel·laríeu novel·lassen novel·lasses novel·lassin novel·lassis novel·lat novel·lats novel·lau novel·lava novel·laven novel·laves novel·le novel·lem novel·len novel·les novel·lessen novel·lesses novel·lessin novel·lessis novel·leu novel·li novel·lin novel·lis novel·lo novel·là novel·làrem novel·làreu novel·làs novel·làssem novel·làsseu novel·làssim novel·làssiu novel·làvem novel·làveu novel·lés novel·léssem novel·lésseu novel·léssim novel·léssiu novel·lí occ sept val v
romancer

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
romancier

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
novembre
Onzè mes de l'any.

novetat /no.veˈtat/ /no.vəˈtat/ /no.βeˈtat/ /nu.vəˈtat/ /nu.βəˈtat/ n fem
nouveauté

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
novice

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
neuvième

nu adj masc
nu
Sense roba o vestit.

nuar /nuˈa/ /nuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nua nuada nuades nuam nuant nuar nuara nuaran nuarem nuaren nuares nuareu nuaria nuarien nuaries nuarà nuaràs nuaré nuaríem nuaríeu nuassen nuasses nuassin nuassis nuat nuats nuau nuava nuaven nuaves nue nuem nuen nues nuessen nuesses nuessin nuessis nueu nuo nuu nuà nuàrem nuàreu nuàs nuàssem nuàsseu nuàssim nuàssiu nuàvem nuàveu nués nuéssem nuésseu nuéssim nuéssiu nuí nuï nuïn nuïs occ sept val v
nouer

nuca /ˈnu.ka/ /ˈnu.kə/ n fem
occiput

nuclearitzar /nu.kɫe.a.ɾiˈd͡za/ /nu.kɫe.a.ɾiˈza/ /nu.kɫe.a.ɾiˈzaɾ/ /nu.kɫe.ə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nuclearitz nuclearitza nuclearitzada nuclearitzades nuclearitzam nuclearitzant nuclearitzar nuclearitzara nuclearitzaran nuclearitzarem nuclearitzaren nuclearitzares nuclearitzareu nuclearitzaria nuclearitzarien nuclearitzaries nuclearitzarà nuclearitzaràs nuclearitzaré nuclearitzaríem nuclearitzaríeu nuclearitzassen nuclearitzasses nuclearitzassin nuclearitzassis nuclearitzat nuclearitzats nuclearitzau nuclearitzava nuclearitzaven nuclearitzaves nuclearitze nuclearitzem nuclearitzen nuclearitzes nuclearitzessen nuclearitzesses nuclearitzessin nuclearitzessis nuclearitzeu nuclearitzi nuclearitzin nuclearitzis nuclearitzo nuclearitzà nuclearitzàrem nuclearitzàreu nuclearitzàs nuclearitzàssem nuclearitzàsseu nuclearitzàssim nuclearitzàssiu nuclearitzàvem nuclearitzàveu nuclearitzés nuclearitzéssem nuclearitzésseu nuclearitzéssim nuclearitzéssiu nuclearitzí occ sept val v
nucléariser
Armar amb armes nuclears.

nucleó n masc
nucléon

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
nudité

nul /ˈnuɫ/ nul·la adj masc
nul

nul·litat /nu.ɫiˈtat/ /nuɫ.ɫiˈtat/ n fem
nullité

numeració /nu.me.ɾa.siˈo/ /nu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
numérotage
Acció de numerar.
numération
Sistema d’expressió dels nombres amb mots i signes.

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ adj
numéral
Que expressa un nombre.

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ n masc
numéral
Adjectiu quantificador que representa un nombre.

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) numer numera numerada numerades numeram numerant numerar numerara numeraran numerarem numeraren numerares numerareu numeraria numerarien numeraries numerarà numeraràs numeraré numeraríem numeraríeu numerassen numerasses numerassin numerassis numerat numerats numerau numerava numeraven numeraves numere numerem numeren numeres numeressen numeresses numeressin numeressis numereu numeri numerin numeris numero numerà numeràrem numeràreu numeràs numeràssem numeràsseu numeràssim numeràssiu numeràvem numeràveu numerés numeréssem numerésseu numeréssim numeréssiu numerí occ sept val v
numérer

numismàtic n masc
numismatic

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
nimismatique
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
numérique

nun /ˈnun/ n fem
noun

nunci /ˈnun.si/ n masc
héraut
Pregoner, missatger de noves.
nonce
Ambaixador del papa.

nus n masc
nœud
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
nœud gordien

nutricional /nu.tɾi.si.oˈnaɫ/ /nu.tɾi.si.uˈnaɫ/ adj
nutritionnel

nutrició /nu.tɾi.siˈo/ n fem
nutrition

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
fiancé marié

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
trousseau
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
nuageux

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ n masc
nandou

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
bosse

nyu /ˈɲu/ n masc
gnou

nyèbit /ˈɲɛ.βit/ n masc
voyou

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
nahuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
naufragé

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
nausée
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
nautique

nèdol /ˈne.ðoɫ/ /ˈnɛ.ðuɫ/ n masc
herbage non piétiné

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
naître
Sortir a llum del ventre de la mare.
Brotar, sortir una planta de la llavor.
Brollar una font o riu en cert lloc.
germer
Originar-se una cosa, començar a ésser.

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
niche

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nickel

nítid /ˈni.tit/ adj masc
nitide

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
nomade
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
nomade
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòmer /ˈnɔ.mə/ - havent - nom nomem nomen nomeran nomerem nomereu nomeria nomerien nomeries nomerà nomeràs nomeré nomeríem nomeríeu nomessin nomessis nomeu nomi nomia nomien nomies nomin nomis noms només noméssim noméssiu nomíem nomíeu nòmer v
s'appeler

nòmina /ˈnɔ.mi.na/ /ˈnɔ.mi.nə/ n fem
paie
Full en el què s'anomena la quantitat de diners que rebrà un treballador a canvi del treball realitzat en un període de temps.

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
nordique
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nós /nos/ pronoun
nous

núbil /ˈnu.βiɫ/ adj
nubile

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
numéro
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
fiancée mariée

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
nuage
Condensació d'aigua al cel.
cloud nuage
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
ou
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o sia conjunction
c'est-à-dire
Expressió d’equivalència d’elements de forma reforçada.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oasis

obaga /oˈba.ɣa/ /oˈba.ɣə/ /uˈba.ɣə/ /uˈβa.ɣə/ n fem
ubac

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ bal n-occ obeeix obeeixen obeeixes obeeixi obeeixin obeeixis obeeixo obeesc obeesqui obeesquin obeesquis obeint obeir obeiran obeirem obeireu obeiria obeirien obeiries obeirà obeiràs obeiré obeiríem obeiríeu obeí obeíem obeíeu obeírem obeíreu obeís obeíssem obeísseu obeíssim obeíssiu obeïa obeïda obeïdes obeïen obeïes obeïguem obeïgueu obeïm obeïra obeïren obeïres obeïsc obeïsca obeïsquen obeïsques obeïssen obeïsses obeïssin obeïssis obeït obeïts obeïu obeïx obeïxen obeïxes obeïxo occ sept val v
obéir

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
obélisque

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
hauban

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
ouvert

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
obésité

objectar /ob.d͡ʒekˈta/ /ob.d͡ʒekˈtaɾ/ /ob.ʒəkˈta/ /ub.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) object objecta objectada objectades objectam objectant objectar objectara objectaran objectarem objectaren objectares objectareu objectaria objectarien objectaries objectarà objectaràs objectaré objectaríem objectaríeu objectassen objectasses objectassin objectassis objectat objectats objectau objectava objectaven objectaves objecte objectem objecten objectes objectessen objectesses objectessin objectessis objecteu objecti objectin objectis objecto objectà objectàrem objectàreu objectàs objectàssem objectàsseu objectàssim objectàssiu objectàvem objectàveu objectés objectéssem objectésseu objectéssim objectéssiu objectí occ sept val v
objeter

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
objet

objecte gràfic n masc
clipart

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
objectif
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
cible
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
but
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
objectif
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.
donne
(petanca) Lloc precís del camp de joc on un jugador té intenció de fer caure la bola en el moment de disposar-se a llançar-la.

objectiu d'aprenentatge n masc
but d'apprentissage

objectiu de conducta n masc
objectif opérationnel

objectiu didàctic n masc
objectif didactique

objectiu específic n masc
objectif spécifique

objectiu general n masc
objectif général

objectiu terminal n masc
objectif terminal

objectivar /ob.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /ob.d͡ʒek.tiˈβa/ /ob.ʒək.tiˈva/ /ub.ʒək.tiˈva/ /ub.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) objectiu objectiv objectiva objectivada objectivades objectivam objectivant objectivar objectivara objectivaran objectivarem objectivaren objectivares objectivareu objectivaria objectivarien objectivaries objectivarà objectivaràs objectivaré objectivaríem objectivaríeu objectivassen objectivasses objectivassin objectivassis objectivat objectivats objectivau objectivava objectivaven objectivaves objective objectivem objectiven objectives objectivessen objectivesses objectivessin objectivessis objectiveu objectivi objectivin objectivis objectivo objectivà objectivàrem objectivàreu objectivàs objectivàssem objectivàsseu objectivàssim objectivàssiu objectivàvem objectivàveu objectivés objectivéssem objectivésseu objectivéssim objectivéssiu objectiví occ sept val v
objectiver

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ n fem
objectivité

oblada /oˈbɫa.ða/ /oˈbɫa.ðə/ /uˈbɫa.ðə/ /uˈβɫa.ðə/ n fem
oblade

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ obliqua adj masc
oblique
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
oublier
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
obligation

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) oblig obliga obligada obligades obligam obligant obligar obligara obligaran obligarem obligaren obligares obligareu obligaria obligarien obligaries obligarà obligaràs obligaré obligaríem obligaríeu obligassen obligasses obligassin obligassis obligat obligats obligau obligava obligaven obligaves obligo obligue obliguem obliguen obligues obliguessen obliguesses obliguessin obliguessis obligueu obligui obliguin obliguis obligués obliguéssem obliguésseu obliguéssim obliguéssiu obliguí obligà obligàrem obligàreu obligàs obligàssem obligàsseu obligàssim obligàssiu obligàvem obligàveu occ sept val v
obliger

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ obligatòria adj masc
obligatoire

obliquar /o.bɫiˈkwa/ /o.bɫiˈkwaɾ/ /o.βɫiˈkwa/ /u.bɫiˈkwa/ /u.βɫiˈkwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obliqua obliquada obliquades obliquam obliquant obliquar obliquara obliquaran obliquarem obliquaren obliquares obliquareu obliquaria obliquarien obliquaries obliquarà obliquaràs obliquaré obliquaríem obliquaríeu obliquassen obliquasses obliquassin obliquassis obliquat obliquats obliquau obliquava obliquaven obliquaves obliquo obliquà obliquàrem obliquàreu obliquàs obliquàssem obliquàsseu obliquàssim obliquàssiu obliquàvem obliquàveu obliqüe obliqüem obliqüen obliqües obliqüessen obliqüesses obliqüessin obliqüessis obliqüeu obliqüi obliqüin obliqüis obliqüés obliqüéssem obliqüésseu obliqüéssim obliqüéssiu obliqüí occ sept val v
obliquer

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
oubli

obliterar /o.bɫi.teˈɾaɾ/ /o.bɫi.təˈɾa/ /o.βɫi.teˈɾa/ /u.bɫi.təˈɾa/ /u.βɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obliter oblitera obliterada obliterades obliteram obliterant obliterar obliterara obliteraran obliterarem obliteraren obliterares obliterareu obliteraria obliterarien obliteraries obliterarà obliteraràs obliteraré obliteraríem obliteraríeu obliterassen obliterasses obliterassin obliterassis obliterat obliterats obliterau obliterava obliteraven obliteraves oblitere obliterem obliteren obliteres obliteressen obliteresses obliteressin obliteressis oblitereu obliteri obliterin obliteris oblitero obliterà obliteràrem obliteràreu obliteràs obliteràssem obliteràsseu obliteràssim obliteràssiu obliteràvem obliteràveu obliterés obliteréssem obliterésseu obliteréssim obliteréssiu obliterí occ sept val v
oblitérer

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ adj masc
oblong

obnubilar /ob.nu.biˈɫa/ /ob.nu.biˈɫaɾ/ /ob.nu.βiˈɫa/ /ub.nu.biˈɫa/ /ub.nu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obnubil obnubila obnubilada obnubilades obnubilam obnubilant obnubilar obnubilara obnubilaran obnubilarem obnubilaren obnubilares obnubilareu obnubilaria obnubilarien obnubilaries obnubilarà obnubilaràs obnubilaré obnubilaríem obnubilaríeu obnubilassen obnubilasses obnubilassin obnubilassis obnubilat obnubilats obnubilau obnubilava obnubilaven obnubilaves obnubile obnubilem obnubilen obnubiles obnubilessen obnubilesses obnubilessin obnubilessis obnubileu obnubili obnubilin obnubilis obnubilo obnubilà obnubilàrem obnubilàreu obnubilàs obnubilàssem obnubilàsseu obnubilàssim obnubilàssiu obnubilàvem obnubilàveu obnubilés obnubiléssem obnubilésseu obnubiléssim obnubiléssiu obnubilí occ sept val v
obnubiler

oboista /o.boˈis.ta/ /o.boˈis.te/ /o.boˈis.tə/ /u.buˈis.tə/ /u.βuˈis.tə/ n neut
hautboïste

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
hautbois

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
travail

obra de consulta n fem
ouvrage à consulter

obra de referència n fem
ouvrage de référence

obrador /o.bɾaˈðoɾ/ /o.bɾəˈðo/ /o.βɾaˈðo/ /u.bɾəˈðo/ /u.βɾəˈðo/ n masc
atelier

obrar /oˈbɾa/ /oˈbɾaɾ/ /oˈβɾa/ /uˈbɾa/ /uˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obr obra obrada obrades obram obrant obrar obrara obraran obrarem obraren obrares obrareu obraria obrarien obraries obrarà obraràs obraré obraríem obraríeu obrassen obrasses obrassin obrassis obrat obrats obrau obrava obraven obraves obre obrem obren obres obressen obresses obressin obressis obreu obri obrin obris obro obrà obràrem obràreu obràs obràssem obràsseu obràssim obràssiu obràvem obràveu obrés obréssem obrésseu obréssim obréssiu obrí occ sept val v
agir
Manera de fer.

obre /ˈɔ.bɾe/ /ˈɔ.βɾə/ Interjection
à droite

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
ouvre-bouteille

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
ouvrier

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
ouvrir

obrir joc v
ouvrir jeu

obrir la cara v
ouvrir l'engin

obrir línies v
ouvrir lignes

obrir-se /oˈβɾiɾ.se/ /uˈβɾir.sə/ v
s'écarter
(pilota) Apartar-se, una pilota, de la paret a la qual anava arrambada, de manera que resulta més fàcil tornar-la.

obriülls /o.bɾiˈuʎs/ /o.βɾiˈuʎs/ /o.βɾiˈuʎʃ/ /u.bɾiˈuʎs/ /u.βɾiˈuʎs/ n masc
centaurée chausse-trappe

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
obscénité
Qualitat d’obscè.
Expressió o paraula obscena.

obscuritat /ops.ku.ɾiˈtat/ /os.ku.ɾiˈtat/ /ups.ku.ɾiˈtat/ n fem
obscurité
(sentit figurat) Qualitat d’obscur.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
obscène

obsequiar /op.se.kiˈa/ /op.se.kiˈaɾ/ /op.sə.kiˈa/ /up.sə.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obsequia obsequiada obsequiades obsequiam obsequiant obsequiar obsequiara obsequiaran obsequiarem obsequiaren obsequiares obsequiareu obsequiaria obsequiarien obsequiaries obsequiarà obsequiaràs obsequiaré obsequiaríem obsequiaríeu obsequiassen obsequiasses obsequiassin obsequiassis obsequiat obsequiats obsequiau obsequiava obsequiaven obsequiaves obsequie obsequiem obsequien obsequies obsequiessen obsequiesses obsequiessin obsequiessis obsequieu obsequii obsequio obsequià obsequiàrem obsequiàreu obsequiàs obsequiàssem obsequiàsseu obsequiàssim obsequiàssiu obsequiàvem obsequiàveu obsequiés obsequiéssem obsequiésseu obsequiéssim obsequiéssiu obsequií obsequiï obsequiïn obsequiïs occ sept val v
offrir

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
observation
Acte o efecte d'observar.

observació no participant n fem
observation non participante

observació participant n fem
observation participante

observació sistemàtica n fem
observation systématique

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) observ observa observada observades observam observant observar observara observaran observarem observaren observares observareu observaria observarien observaries observarà observaràs observaré observaríem observaríeu observassen observasses observassin observassis observat observats observau observava observaven observaves observe observem observen observes observessen observesses observessin observessis observeu observi observin observis observo observà observàrem observàreu observàs observàssem observàsseu observàssim observàssiu observàvem observàveu observés observéssem observésseu observéssim observéssiu observí occ sept val v
observer
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.
remarquer
Constatar, notar.

obsessionar /op.se.si.oˈna/ /op.se.si.oˈnaɾ/ /op.sə.si.oˈna/ /up.sə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obsession obsessiona obsessionada obsessionades obsessionam obsessionant obsessionar obsessionara obsessionaran obsessionarem obsessionaren obsessionares obsessionareu obsessionaria obsessionarien obsessionaries obsessionarà obsessionaràs obsessionaré obsessionaríem obsessionaríeu obsessionassen obsessionasses obsessionassin obsessionassis obsessionat obsessionats obsessionau obsessionava obsessionaven obsessionaves obsessione obsessionem obsessionen obsessiones obsessionessen obsessionesses obsessionessin obsessionessis obsessioneu obsessioni obsessionin obsessionis obsessiono obsessionà obsessionàrem obsessionàreu obsessionàs obsessionàssem obsessionàsseu obsessionàssim obsessionàssiu obsessionàvem obsessionàveu obsessionés obsessionéssem obsessionésseu obsessionéssim obsessionéssiu obsessioní occ sept val v
obséder

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
obsession

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
obsolète

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
obstacle

obstacle d'aigua n masc
obstacle d'eau

obstacle d'aigua lateral n masc
obstacle d'eau latéral

obstar /opsˈta/ /opsˈtaɾ/ /osˈta/ /upsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) obst obsta obstada obstades obstam obstant obstar obstara obstaran obstarem obstaren obstares obstareu obstaria obstarien obstaries obstarà obstaràs obstaré obstaríem obstaríeu obstassen obstasses obstassin obstassis obstat obstats obstau obstava obstaven obstaves obste obstem obsten obstes obstessen obstesses obstessin obstessis obsteu obsti obstin obstis obsto obstà obstàrem obstàreu obstàs obstàssem obstàsseu obstàssim obstàssiu obstàvem obstàveu obstés obstéssem obstésseu obstéssim obstéssiu obstí occ sept val v
empêcher

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
obstétrique

obstinar-se /ops.tiˈnar.se/ /ops.tiˈnaɾ.se/ /ops.tiˈnaɾ.sə/ /os.tiˈnaɾ.se/ /ups.ti.nərˈsə/ /ups.tiˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obstina obstinada obstinades obstinam obstinant obstinar obstinara obstinaran obstinarem obstinaren obstinares obstinareu obstinaria obstinarien obstinaries obstinarà obstinaràs obstinaré obstinaríem obstinaríeu obstinassen obstinasses obstinassin obstinassis obstinat obstinats obstinau obstinava obstinaven obstinaves obstine obstinem obstinen obstines obstinessen obstinesses obstinessin obstinessis obstineu obstini obstinin obstinis obstino obstinà obstinàrem obstinàreu obstinàs obstinàssem obstinàsseu obstinàssim obstinàssiu obstinàvem obstinàveu obstinés obstinéssem obstinésseu obstinéssim obstinéssiu obstiní obstín occ sept val v
obstiner

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
obstruction

obstruir /ops.tɾuˈi/ /ops.tɾuˈiɾ/ /os.tɾuˈi/ /ups.tɾuˈi/ bal n-occ obstrueix obstrueixen obstrueixes obstrueixi obstrueixin obstrueixis obstrueixo obstruesc obstruesqui obstruesquin obstruesquis obstruint obstruir obstruiran obstruirem obstruireu obstruiria obstruirien obstruiries obstruirà obstruiràs obstruiré obstruiríem obstruiríeu obstruí obstruíem obstruíeu obstruírem obstruíreu obstruís obstruíssem obstruísseu obstruíssim obstruíssiu obstruïa obstruïda obstruïdes obstruïen obstruïes obstruïguem obstruïgueu obstruïm obstruïra obstruïren obstruïres obstruïsc obstruïsca obstruïsquen obstruïsques obstruïssen obstruïsses obstruïssin obstruïssis obstruït obstruïts obstruïu obstruïx obstruïxen obstruïxes obstruïxo occ sept val v
obstruer

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ bal obtenc obtendran obtendrem obtendreu obtendria obtendrien obtendries obtendrà obtendràs obtendré obtendríem obtendríeu obtenen obtenguda obtengudes obtenguem obtengueren obtengueres obtenguessin obtenguessis obtengueu obtengui obtenguin obtenguis obtengut obtenguts obtengué obtenguérem obtenguéreu obtengués obtenguéssim obtenguéssiu obtenguí obtenia obtenien obtenies obtenim obtenint obtenir obteniu obtens obteníem obteníeu obtinc obtindran obtindrem obtindreu obtindria obtindrien obtindries obtindrà obtindràs obtindré obtindríem obtindríeu obtinga obtinguda obtingudes obtinguem obtinguen obtinguera obtingueren obtingueres obtingues obtinguessen obtinguesses obtinguessin obtinguessis obtingueu obtingui obtinguin obtinguis obtingut obtinguts obtingué obtinguérem obtinguéreu obtingués obtinguéssem obtinguésseu obtinguéssim obtinguéssiu obtinguí obté obtén obtín occ val v
obtenir

obturar /op.tuˈɾa/ /op.tuˈɾaɾ/ /up.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obtur obtura obturada obturades obturam obturant obturar obturara obturaran obturarem obturaren obturares obturareu obturaria obturarien obturaries obturarà obturaràs obturaré obturaríem obturaríeu obturassen obturasses obturassin obturassis obturat obturats obturau obturava obturaven obturaves obture obturem obturen obtures obturessen obturesses obturessin obturessis obtureu obturi obturin obturis obturo obturà obturàrem obturàreu obturàs obturàssem obturàsseu obturàssim obturàssiu obturàvem obturàveu obturés obturéssem obturésseu obturéssim obturéssiu obturí occ sept val v
obturer

obvenir /ob.beˈni/ /ob.veˈniɾ/ /ob.vəˈni/ /ub.bəˈni/ /ub.vəˈni/ bal obvenc obvendran obvendrem obvendreu obvendria obvendrien obvendries obvendrà obvendràs obvendré obvendríem obvendríeu obvenen obvenguda obvengudes obvenguem obvengueren obvengueres obvenguessin obvenguessis obvengueu obvengui obvenguin obvenguis obvengut obvenguts obvengué obvenguérem obvenguéreu obvengués obvenguéssim obvenguéssiu obvenguí obvenia obvenien obvenies obvenim obvenint obvenir obveniu obvens obveníem obveníeu obvinc obvindran obvindrem obvindreu obvindria obvindrien obvindries obvindrà obvindràs obvindré obvindríem obvindríeu obvinga obvinguda obvingudes obvinguem obvinguen obvinguera obvingueren obvingueres obvingues obvinguessen obvinguesses obvinguessin obvinguessis obvingueu obvingui obvinguin obvinguis obvingut obvinguts obvingué obvinguérem obvinguéreu obvingués obvinguéssem obvinguésseu obvinguéssim obvinguéssiu obvinguí obvé obvén occ val v
échoir

obviar /ob.biˈa/ /ob.viˈa/ /ob.viˈaɾ/ /ub.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) obvia obviada obviades obviam obviant obviar obviara obviaran obviarem obviaren obviares obviareu obviaria obviarien obviaries obviarà obviaràs obviaré obviaríem obviaríeu obviassen obviasses obviassin obviassis obviat obviats obviau obviava obviaven obviaves obvie obviem obvien obvies obviessen obviesses obviessin obviessis obvieu obvii obvio obvià obviàrem obviàreu obviàs obviàssem obviàsseu obviàssim obviàssiu obviàvem obviàveu obviés obviéssem obviésseu obviéssim obviéssiu obvií obviï obviïn obviïs occ sept val v
obvier

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
obèse

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
oie

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
ocarina

ocasionar /o.ka.zi.oˈna/ /o.ka.zi.oˈnaɾ/ /o.kə.zi.oˈna/ /u.kə.zi.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ocasion ocasiona ocasionada ocasionades ocasionam ocasionant ocasionar ocasionara ocasionaran ocasionarem ocasionaren ocasionares ocasionareu ocasionaria ocasionarien ocasionaries ocasionarà ocasionaràs ocasionaré ocasionaríem ocasionaríeu ocasionassen ocasionasses ocasionassin ocasionassis ocasionat ocasionats ocasionau ocasionava ocasionaven ocasionaves ocasione ocasionem ocasionen ocasiones ocasionessen ocasionesses ocasionessin ocasionessis ocasioneu ocasioni ocasionin ocasionis ocasiono ocasionà ocasionàrem ocasionàreu ocasionàs ocasionàssem ocasionàsseu ocasionàssim ocasionàssiu ocasionàvem ocasionàveu ocasionés ocasionéssem ocasionésseu ocasionéssim ocasionéssiu ocasioní occ sept val v
motiver

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
occasion
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Moment d'oportunitat.

occident /ok.siˈðen/ /ok.siˈðent/ /uk.siˈðen/ /uk.siˈðent/ n masc
occident

occidental /ok.si.ðenˈtaɫ/ /ok.si.ðənˈtaɫ/ /uk.si.ðənˈtaɫ/ adj
occidental

occidentalitzar /ok.si.ðen.ta.ɫiˈd͡za/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈza/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈzaɾ/ /ok.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ /uk.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ occidentalitz occidentalitza occidentalitzada occidentalitzades occidentalitzam occidentalitzant occidentalitzar occidentalitzara occidentalitzaran occidentalitzarem occidentalitzaren occidentalitzares occidentalitzareu occidentalitzaria occidentalitzarien occidentalitzaries occidentalitzarà occidentalitzaràs occidentalitzaré occidentalitzaríem occidentalitzaríeu occidentalitzassen occidentalitzasses occidentalitzassin occidentalitzassis occidentalitzat occidentalitzats occidentalitzau occidentalitzava occidentalitzaven occidentalitzaves occidentalitze occidentalitzem occidentalitzen occidentalitzes occidentalitzessen occidentalitzesses occidentalitzessin occidentalitzessis occidentalitzeu occidentalitzi occidentalitzin occidentalitzis occidentalitzo occidentalitzà occidentalitzàrem occidentalitzàreu occidentalitzàs occidentalitzàssem occidentalitzàsseu occidentalitzàssim occidentalitzàssiu occidentalitzàvem occidentalitzàveu occidentalitzés occidentalitzéssem occidentalitzésseu occidentalitzéssim occidentalitzéssiu occidentalitzí sept val v
occidentaliser

occitanitzar /ok.si.ta.niˈd͡za/ /ok.si.ta.niˈza/ /ok.si.ta.niˈzaɾ/ /ok.si.tə.niˈd͡za/ /uk.si.tə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ occitanitz occitanitza occitanitzada occitanitzades occitanitzam occitanitzant occitanitzar occitanitzara occitanitzaran occitanitzarem occitanitzaren occitanitzares occitanitzareu occitanitzaria occitanitzarien occitanitzaries occitanitzarà occitanitzaràs occitanitzaré occitanitzaríem occitanitzaríeu occitanitzassen occitanitzasses occitanitzassin occitanitzassis occitanitzat occitanitzats occitanitzau occitanitzava occitanitzaven occitanitzaves occitanitze occitanitzem occitanitzen occitanitzes occitanitzessen occitanitzesses occitanitzessin occitanitzessis occitanitzeu occitanitzi occitanitzin occitanitzis occitanitzo occitanitzà occitanitzàrem occitanitzàreu occitanitzàs occitanitzàssem occitanitzàsseu occitanitzàssim occitanitzàssiu occitanitzàvem occitanitzàveu occitanitzés occitanitzéssem occitanitzésseu occitanitzéssim occitanitzéssiu occitanitzí sept val v
occitaniser

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
occitan
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

occità antic n masc
ancien occitan occitan ancian

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
oiseau

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
océan

oci /ˈɔ.si/ n masc
oisiveté

ociós /o.siˈos/ /u.siˈos/ adj masc
oisif

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
gombo

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
ocre

octa /ˈok.ta/ /ˈɔk.tə/ n fem
octa

octaedre /ok.taˈe.ðɾe/ /ok.təˈɛ.ðɾə/ /uk.təˈɛ.ðɾə/ n masc
octaèdre

octogenari /ok.to.d͡ʒeˈna.ɾi/ /ok.to.ʒeˈna.ɾi/ /ok.to.ʒəˈna.ɾi/ /uk.tu.ʒəˈna.ɾi/ adj masc
octogénaire

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
octobre
Desè mes de l'any.

octuplicar /ok.tu.pɫiˈka/ /ok.tu.pɫiˈkaɾ/ /uk.tu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ octuplic octuplica octuplicada octuplicades octuplicam octuplicant octuplicar octuplicara octuplicaran octuplicarem octuplicaren octuplicares octuplicareu octuplicaria octuplicarien octuplicaries octuplicarà octuplicaràs octuplicaré octuplicaríem octuplicaríeu octuplicassen octuplicasses octuplicassin octuplicassis octuplicat octuplicats octuplicau octuplicava octuplicaven octuplicaves octuplico octuplicà octuplicàrem octuplicàreu octuplicàs octuplicàssem octuplicàsseu octuplicàssim octuplicàssiu octuplicàvem octuplicàveu octuplique octupliquem octupliquen octupliques octupliquessen octupliquesses octupliquessin octupliquessis octupliqueu octupliqui octupliquin octupliquis octupliqués octupliquéssem octupliquésseu octupliquéssim octupliquéssiu octupliquí sept val v
octupler

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
octogone

octàstil /okˈtas.tiɫ/ /ukˈtas.tiɫ/ adj masc
octastyle

ocular /o.kuˈɫa/ /o.kuˈɫaɾ/ /u.kuˈɫa/ /u.kuˈɫar/ adj
oculaire

ocult /oˈkuɫ/ /oˈkuɫt/ /oˈkuɫt/ /uˈkuɫ/ /uˈkuɫt/ adj masc
caché

ocupa /oˈku.pa/ /oˈku.pə/ /uˈku.pə/ n neut
squatter

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ocup ocupa ocupada ocupades ocupam ocupant ocupar ocupara ocuparan ocuparem ocuparen ocupares ocupareu ocuparia ocuparien ocuparies ocuparà ocuparàs ocuparé ocuparíem ocuparíeu ocupassen ocupasses ocupassin ocupassis ocupat ocupats ocupau ocupava ocupaven ocupaves ocupe ocupem ocupen ocupes ocupessen ocupesses ocupessin ocupessis ocupeu ocupi ocupin ocupis ocupo ocupà ocupàrem ocupàreu ocupàs ocupàssem ocupàsseu ocupàssim ocupàssiu ocupàvem ocupàveu ocupés ocupéssem ocupésseu ocupéssim ocupéssiu ocupí sept val v
occuper
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.
Exercir una ocupació.

ocàs /oˈkas/ /uˈkas/ n masc
coucher

ocórrer /oˈko.re/ /oˈko.reɾ/ /oˈko.rə/ /uˈko.rə/ bal occ ocorr ocorre ocorregem ocorregeu ocorreguda ocorregudes ocorreguem ocorreguera ocorregueren ocorregueres ocorreguessen ocorreguesses ocorreguessin ocorreguessis ocorregut ocorreguts ocorregué ocorreguérem ocorreguéreu ocorregués ocorreguéssem ocorreguésseu ocorreguéssim ocorreguéssiu ocorreguí ocorregéreu ocorrem ocorren ocorrent ocorreran ocorrerem ocorrereu ocorreria ocorrerien ocorreries ocorrerà ocorreràs ocorreré ocorreríem ocorreríeu ocorres ocorreu ocorri ocorria ocorrien ocorries ocorrin ocorris ocorro ocorrs ocorríem ocorríeu ocórrec ocórrega ocórregen ocórreguen ocórregues ocórrer sept val v
arriver
Esdevenir-se, succeir casualment.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ n fem
ode

odi n masc
haine

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ odia odiada odiades odiam odiant odiar odiara odiaran odiarem odiaren odiares odiareu odiaria odiarien odiaries odiarà odiaràs odiaré odiaríem odiaríeu odiassen odiasses odiassin odiassis odiat odiats odiau odiava odiaven odiaves odie odiem odien odies odiessen odiesses odiessin odiessis odieu odii odio odià odiàrem odiàreu odiàs odiàssem odiàsseu odiàssim odiàssiu odiàvem odiàveu odiés odiéssem odiésseu odiéssim odiéssiu odií odiï odiïn odiïs sept val v
haïr détester

odiat /o.ðiˈat/ /u.ðiˈat/ adj masc
détesté

odobènids /o.ðoˈbɛ.nits/ /u.ðuˈbɛ.nits/ /u.ðuˈβɛ.nits/ n masc
morses

odontocets /o.ðon.toˈsets/ /o.ðon.toˈsɛts/ /u.ðun.tuˈsɛts/ n masc
baleines odontocètes

odontòleg /o.ðonˈtɔ.ɫek/ /o.ðonˈtɔ.ɫək/ /u.ðunˈtɔ.ɫək/ n masc
odontologiste

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
ouest

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
ouest-nord-ouest

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
ouest-sud-ouest

ofec /oˈfek/ /oˈfək/ /uˈfɛk/ n masc
étouffement

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofeg ofega ofegada ofegades ofegam ofegant ofegar ofegara ofegaran ofegarem ofegaren ofegares ofegareu ofegaria ofegarien ofegaries ofegarà ofegaràs ofegaré ofegaríem ofegaríeu ofegassen ofegasses ofegassin ofegassis ofegat ofegats ofegau ofegava ofegaven ofegaves ofego ofegue ofeguem ofeguen ofegues ofeguessen ofeguesses ofeguessin ofeguessis ofegueu ofegui ofeguin ofeguis ofegués ofeguéssem ofeguésseu ofeguéssim ofeguéssiu ofeguí ofegà ofegàrem ofegàreu ofegàs ofegàssem ofegàsseu ofegàssim ofegàssiu ofegàvem ofegàveu sept val v
étouffer
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ bal occ ofenc ofendran ofendre ofendrem ofendreu ofendria ofendrien ofendries ofendrà ofendràs ofendré ofendríem ofendríeu ofenem ofenen ofenent ofeneu ofenga ofenguem ofenguen ofenguera ofengueren ofengueres ofengues ofenguessen ofenguesses ofenguessin ofenguessis ofengueu ofengui ofenguin ofenguis ofengué ofenguérem ofenguéreu ofengués ofenguéssem ofenguésseu ofenguéssim ofenguéssiu ofenguí ofenia ofenien ofenies ofens ofeníem ofeníeu ofesa ofeses ofesos ofèn ofès ofén ofés val v
offenser

ofensa /oˈfen.sa/ /oˈfɛn.sa/ /uˈfɛn.sə/ n fem
offense

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
offensant

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ alg bal n-occ occ ofereix ofereixen ofereixes ofereixi ofereixin ofereixis ofereixo oferesc oferesqui oferesquin oferesquis oferia oferida oferides oferien oferies oferiguem oferigueu oferim oferint oferir oferira oferiran oferirem oferiren oferires oferireu oferiria oferirien oferiries oferirà oferiràs oferiré oferiríem oferiríeu oferisc oferisca oferisquen oferisques oferissen oferisses oferissin oferissis oferit oferits oferiu oferix oferixen oferixes oferixo ofert oferta ofertes oferts oferí oferíem oferíeu oferírem oferíreu oferís oferíssem oferísseu oferíssim oferíssiu sept val v
offrir
Posar alguna cosa a disposició d'algú.
présenter
Expressar una intenció o un sentiment, mostrar unes característiques.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
occasion
Producte que s’ofereix a millor preu.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ adj
officiel
Sancionat per l'autoritat competent, formal, legal.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
officier
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficial de pista n masc
officiel

oficialitzar /o.fi.si.a.ɫiˈd͡za/ /o.fi.si.a.ɫiˈza/ /o.fi.si.a.ɫiˈzaɾ/ /o.fi.si.ə.ɫiˈd͡za/ /u.fi.si.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ oficialitza oficialitzada oficialitzades oficialitzant oficialitzar oficialitzara oficialitzaran oficialitzarem oficialitzaren oficialitzares oficialitzareu oficialitzaria oficialitzarien oficialitzaries oficialitzarà oficialitzaràs oficialitzaré oficialitzaríem oficialitzaríeu oficialitzassen oficialitzasses oficialitzat oficialitzats oficialitzava oficialitzaven oficialitzaves oficialitze oficialitzem oficialitzen oficialitzes oficialitzessen oficialitzesses oficialitzessin oficialitzessis oficialitzeu oficialitzi oficialitzin oficialitzis oficialitzo oficialitzà oficialitzàrem oficialitzàreu oficialitzàssem oficialitzàsseu oficialitzàvem oficialitzàveu oficialitzés oficialitzéssem oficialitzésseu oficialitzéssim oficialitzéssiu oficialitzí sept val val (1) v
officialiser

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ adv
officiellement

oficiar /o.fi.siˈa/ /o.fi.siˈaɾ/ /u.fi.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oficia oficiada oficiades oficiam oficiant oficiar oficiara oficiaran oficiarem oficiaren oficiares oficiareu oficiaria oficiarien oficiaries oficiarà oficiaràs oficiaré oficiaríem oficiaríeu oficiassen oficiasses oficiassin oficiassis oficiat oficiats oficiau oficiava oficiaven oficiaves oficie oficiem oficien oficies oficiessen oficiesses oficiessin oficiessis oficieu oficii oficio oficià oficiàrem oficiàreu oficiàs oficiàssem oficiàsseu oficiàssim oficiàssiu oficiàvem oficiàveu oficiés oficiéssem oficiésseu oficiéssim oficiéssiu oficií oficiï oficiïn oficiïs sept val v
officier

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
office

oficina de turisme n fem
office de tourism

oficina territorial n fem
bureau régional

ofimàtica /o.fiˈma.ti.ka/ /o.fiˈma.ti.kə/ /u.fiˈma.ti.kə/ n fem
bureautique

ofrenar /o.fɾeˈna/ /o.fɾeˈnaɾ/ /o.fɾəˈna/ /u.fɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofrena ofrenada ofrenades ofrenam ofrenant ofrenar ofrenara ofrenaran ofrenarem ofrenaren ofrenares ofrenareu ofrenaria ofrenarien ofrenaries ofrenarà ofrenaràs ofrenaré ofrenaríem ofrenaríeu ofrenassen ofrenasses ofrenassin ofrenassis ofrenat ofrenats ofrenau ofrenava ofrenaven ofrenaves ofrene ofrenem ofrenen ofrenes ofrenessen ofrenesses ofrenessin ofrenessis ofreneu ofreni ofrenin ofrenis ofreno ofrenà ofrenàrem ofrenàreu ofrenàs ofrenàssem ofrenàsseu ofrenàssim ofrenàssiu ofrenàvem ofrenàveu ofrenés ofrenéssem ofrenésseu ofrenéssim ofrenéssiu ofrení ofrèn sept val v
offrir

ofuscar /o.fusˈka/ /o.fusˈkaɾ/ /u.fusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofusc ofusca ofuscada ofuscades ofuscam ofuscant ofuscar ofuscara ofuscaran ofuscarem ofuscaren ofuscares ofuscareu ofuscaria ofuscarien ofuscaries ofuscarà ofuscaràs ofuscaré ofuscaríem ofuscaríeu ofuscassen ofuscasses ofuscassin ofuscassis ofuscat ofuscats ofuscau ofuscava ofuscaven ofuscaves ofusco ofuscà ofuscàrem ofuscàreu ofuscàs ofuscàssem ofuscàsseu ofuscàssim ofuscàssiu ofuscàvem ofuscàveu ofusque ofusquem ofusquen ofusques ofusquessen ofusquesses ofusquessin ofusquessis ofusqueu ofusqui ofusquin ofusquis ofusqués ofusquéssem ofusquésseu ofusquéssim ofusquéssiu ofusquí sept val v
aveugler

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganesson

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
ogre

ogressa /oˈɣɾe.sa/ /oˈɣɾə.sə/ /uˈɣɾɛ.sə/ n fem
ogresse

oi /ˈoj/ /ˈɔj/ Interjection
n'est-ce pas
(interrogatiu, central, nord-occidental) Demanda de confirmació d’una afirmació o d’assentiment a una petició.
tiens
Expressió de sorpresa.
aïe
(sovint reduplicat) Expressió de dolor.

oic /ˈɔjk/ Interjection
groin

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ bal n-occ occ oeix oeixen oeixes oeixi oeixin oeixis oeixo oesc oesqui oesquin oesquis oint oir oiran oirem oireu oiria oirien oiries oirà oiràs oiré oiríem oiríeu ou ouen ous oí oíem oíeu oírem oíreu oís oíssem oísseu oíssim oíssiu oïa oïda oïdes oïen oïes oïguem oïgueu oïm oïra oïren oïres oïsc oïsca oïsquen oïsques oïssen oïsses oïssin oïssis oït oïts oïu oïx oïxen oïxes oïxo sept val v
entendre
sentir (amb l'oïda)
ouïr
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
odorat

oli n masc
huile
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oli en un llum n masc
faire merveille

oliar /o.ɫiˈa/ /o.ɫiˈaɾ/ /u.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg occ olia oliada oliades oliant oliar oliara oliaran oliarem oliaren oliares oliareu oliaria oliarien oliaries oliarà oliaràs oliaré oliaríem oliaríeu oliassen oliasses oliat oliats oliau oliava oliaven oliaves olie oliem olien olies oliessen oliesses oliessin oliessis olieu olio olià oliàrem oliàreu oliàssem oliàsseu oliàvem oliàveu oliés oliéssem oliésseu oliéssim oliéssiu olií oliï oliïn oliïs sept val val (1) v
huiler

olifant /o.liˈfan/ /o.liˈfant/ /o.ɫiˈfant/ /u.ɫiˈfan/ /u.ɫiˈfant/ n masc
olifant

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
olympiade

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
olive

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ n masc
olivier

oliós /o.ɫiˈos/ /u.ɫiˈos/ adj masc
huileux

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
cauldron pot

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
odeur

olorar /aw.ɫoˈɾa/ /aw.ɫoˈɾaɾ/ /o.ɫoˈɾa/ /o.ɫoˈɾaɾ/ /u.ɫuˈɾa/ /əw.ɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ olor olora olorada olorades oloram olorant olorar olorara oloraran olorarem oloraren olorares olorareu oloraria olorarien oloraries olorarà oloraràs oloraré oloraríem oloraríeu olorassen olorasses olorassin olorassis olorat olorats olorau olorava oloraven oloraves olore olorem oloren olores oloressen oloresses oloressin oloressis oloreu olori olorin oloris oloro olorà oloràrem oloràreu oloràs oloràssem oloràsseu oloràssim oloràssiu oloràvem oloràveu olorés oloréssem olorésseu oloréssim oloréssiu olorí sept val v
sentir

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
Olympique olympique

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
orme

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
ombre
Foscor, obscuritat, absència de llum.
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

ombrar /omˈbɾa/ /omˈbɾaɾ/ /umˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ombr ombra ombrada ombrades ombram ombrant ombrar ombrara ombraran ombrarem ombraren ombrares ombrareu ombraria ombrarien ombraries ombrarà ombraràs ombraré ombraríem ombraríeu ombrassen ombrasses ombrassin ombrassis ombrat ombrats ombrau ombrava ombraven ombraves ombre ombrem ombren ombres ombressen ombresses ombressin ombressis ombreu ombri ombrin ombris ombro ombrà ombràrem ombràreu ombràs ombràssem ombràsseu ombràssim ombràssiu ombràvem ombràveu ombrés ombréssem ombrésseu ombréssim ombréssiu ombrí sept val v
ombrager
Fer ombra.

ombrel·la /omˈbɾɛ.ɫa/ /omˈbɾɛ.ɫɛ/ /omˈbɾɛɫ.ɫa/ /omˈbɾɛɫ.ɫə/ /umˈbɾɛ.ɫə/ /umˈbɾɛɫ.ɫə/ n fem
ombrelle

ombrívol /omˈbɾi.voɫ/ /omˈbɾi.βoɫ/ /umˈbɾi.vuɫ/ /umˈbɾi.βuɫ/ adj
sombre
Dit d'un lloc on dóna poc el sol i acostuma a haver-hi ombra.
Tenebrós, cobert de tenebres.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
oméga

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ bal occ omesa omeses omesos omet ometa ometem ometen ometent ometera ometeren ometeres ometes ometessen ometesses ometessin ometessis ometeu ometi ometia ometien ometies ometin ometis ometo ometran ometre ometrem ometreu ometria ometrien ometries ometrà ometràs ometré ometríem ometríeu omets ometé ometérem ometéreu ometés ometéssem ometésseu ometéssim ometéssiu ometí ometíem ometíeu omès omés sept val v
omettre

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ n fem
omission
Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ bal occ ompl omple omplen omplert omplerta omplertes omplerts omples ompli omplia omplida omplides omplien omplies ompliguem ompligueu omplim omplin omplint omplir omplira ompliran omplirem ompliren omplires omplireu ompliria omplirien ompliries omplirà ompliràs ompliré ompliríem ompliríeu omplis omplissen omplisses omplissin omplissis omplit omplits ompliu omplo omplí omplíem omplíeu omplírem omplíreu omplís omplíssem omplísseu omplíssim omplíssiu sept val òmplic òmpliga òmpliguen òmpligues v
remplir

on adv
où

ona /ˈo.na/ n fem
onde

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
vague onde
Ona gran.
vague
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
onagre

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
oncle tonton
Germà del pare o de la mare.

oncle valencià n masc
oncle deuxième

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
oncologie

onda /ˈon.da/ /ˈon.də/ n fem
onde

ondejar /on.deˈd͡ʒa/ /on.deˈd͡ʒaɾ/ /on.deˈʒa/ /on.dəˈd͡ʒa/ /un.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ondege ondegem ondegen ondeges ondegessen ondegesses ondegessin ondegessis ondegeu ondegi ondegin ondegis ondegés ondegéssem ondegésseu ondegéssim ondegéssiu ondegí ondeig ondeja ondejada ondejades ondejam ondejant ondejar ondejara ondejaran ondejarem ondejaren ondejares ondejareu ondejaria ondejarien ondejaries ondejarà ondejaràs ondejaré ondejaríem ondejaríeu ondejassen ondejasses ondejassin ondejassis ondejat ondejats ondejau ondejava ondejaven ondejaves ondejo ondejà ondejàrem ondejàreu ondejàs ondejàssem ondejàsseu ondejàssim ondejàssiu ondejàvem ondejàveu sept val v
ondoyer

ondular /on.duˈɫa/ /on.duˈɫaɾ/ /un.duˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ondul ondula ondulada ondulades ondulam ondulant ondular ondulara ondularan ondularem ondularen ondulares ondulareu ondularia ondularien ondularies ondularà ondularàs ondularé ondularíem ondularíeu ondulassen ondulasses ondulassin ondulassis ondulat ondulats ondulau ondulava ondulaven ondulaves ondule ondulem ondulen ondules ondulessen ondulesses ondulessin ondulessis onduleu onduli ondulin ondulis ondulo ondulà ondulàrem ondulàreu ondulàs ondulàssem ondulàsseu ondulàssim ondulàssiu ondulàvem ondulàveu ondulés onduléssem ondulésseu onduléssim onduléssiu ondulí sept val v
onduler

onejar /o.neˈd͡ʒa/ /o.neˈd͡ʒaɾ/ /o.neˈʒa/ /o.nəˈd͡ʒa/ /u.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ onege onegem onegen oneges onegessen onegesses onegessin onegessis onegeu onegi onegin onegis onegés onegéssem onegésseu onegéssim onegéssiu onegí oneig oneja onejada onejades onejam onejant onejar onejara onejaran onejarem onejaren onejares onejareu onejaria onejarien onejaries onejarà onejaràs onejaré onejaríem onejaríeu onejassen onejasses onejassin onejassis onejat onejats onejau onejava onejaven onejaves onejo onejà onejàrem onejàreu onejàs onejàssem onejàsseu onejàssim onejàssiu onejàvem onejàveu sept val v
ondoyer

ones Martenot n fem
ondes Martenot

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatopée

onomatopeic /o.no.ma.toˈpɛjk/ /o.no.mə.toˈpɛjk/ /u.nu.mə.tuˈpɛjk/ adj masc
onomatopéique

onomàstic /o.noˈmas.tik/ /u.nuˈmas.tik/ adj masc
onomastique

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
onomastique

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
où

onze /ˈon.ze/ number
onze

onze-cents /ˌon.zeˈsens/ /ˌon.zəˈsens/ number
onze cents

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
onzième

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ adj
onirique
Pertanyent o relatiu al somni.

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
opaque

opció n fem
option
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
opération
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oper opera operada operades operam operant operar operara operaran operarem operaren operares operareu operaria operarien operaries operarà operaràs operaré operaríem operaríeu operassen operasses operassin operassis operat operats operau operava operaven operaves opere operem operen operes operessen operesses operessin operessis opereu operi operin operis opero operà operàrem operàreu operàs operàssem operàsseu operàssim operàssiu operàvem operàveu operés operéssem operésseu operéssim operéssiu operí sept val v
opérer

operari /o.peˈɾa.ɾi/ /o.pəˈɾa.ɾi/ /u.pəˈɾa.ɾi/ n masc
ouvrier

opercle n masc
opercule

opinar /o.piˈna/ /o.piˈnaɾ/ /u.piˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ opina opinada opinades opinam opinant opinar opinara opinaran opinarem opinaren opinares opinareu opinaria opinarien opinaries opinarà opinaràs opinaré opinaríem opinaríeu opinassen opinasses opinassin opinassis opinat opinats opinau opinava opinaven opinaves opine opinem opinen opines opinessen opinesses opinessin opinessis opineu opini opinin opinis opino opinà opinàrem opinàreu opinàs opinàssem opinàsseu opinàssim opinàssiu opinàvem opinàveu opinés opinéssem opinésseu opinéssim opinéssiu opiní opín sept val v
penser

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
opinion avis

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
opinion publique

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
opportunité

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oposa oposada oposades oposam oposant oposar oposara oposaran oposarem oposaren oposares oposareu oposaria oposarien oposaries oposarà oposaràs oposaré oposaríem oposaríeu oposassen oposasses oposassin oposassis oposat oposats oposau oposava oposaven oposaves opose oposem oposen oposes oposessen oposesses oposessin oposessis oposeu oposi oposin oposis oposo oposà oposàrem oposàreu oposàs oposàssem oposàsseu oposàssim oposàssiu oposàvem oposàveu oposés oposéssem oposésseu oposéssim oposéssiu oposí opòs sept val v
opposer

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
opposé

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
opposition
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
(astronomia) Posició de dos astres amb longitud celeste que difereix en 180º.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
oppressif

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ bal n-occ occ oprimeix oprimeixen oprimeixes oprimeixi oprimeixin oprimeixis oprimeixo oprimesc oprimesqui oprimesquin oprimesquis oprimia oprimida oprimides oprimien oprimies oprimiguem oprimigueu oprimim oprimint oprimir oprimira oprimiran oprimirem oprimiren oprimires oprimireu oprimiria oprimirien oprimiries oprimirà oprimiràs oprimiré oprimiríem oprimiríeu oprimisc oprimisca oprimisquen oprimisques oprimissen oprimisses oprimissin oprimissis oprimit oprimits oprimiu oprimix oprimixen oprimixes oprimixo oprimí oprimíem oprimíeu oprimírem oprimíreu oprimís oprimíssem oprimísseu oprimíssim oprimíssiu sept val v
presser
Fer pressió sobre una cosa.
opprimer
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

opsonitzar /op.so.niˈd͡za/ /op.so.niˈza/ /op.so.niˈzaɾ/ /up.su.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ opsonitz opsonitza opsonitzada opsonitzades opsonitzam opsonitzant opsonitzar opsonitzara opsonitzaran opsonitzarem opsonitzaren opsonitzares opsonitzareu opsonitzaria opsonitzarien opsonitzaries opsonitzarà opsonitzaràs opsonitzaré opsonitzaríem opsonitzaríeu opsonitzassen opsonitzasses opsonitzassin opsonitzassis opsonitzat opsonitzats opsonitzau opsonitzava opsonitzaven opsonitzaves opsonitze opsonitzem opsonitzen opsonitzes opsonitzessen opsonitzesses opsonitzessin opsonitzessis opsonitzeu opsonitzi opsonitzin opsonitzis opsonitzo opsonitzà opsonitzàrem opsonitzàreu opsonitzàs opsonitzàssem opsonitzàsseu opsonitzàssim opsonitzàssiu opsonitzàvem opsonitzàveu opsonitzés opsonitzéssem opsonitzésseu opsonitzéssim opsonitzéssiu opsonitzí sept val v
opsoniser

optar /opˈta/ /opˈtaɾ/ /upˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ opt opta optada optades optam optant optar optara optaran optarem optaren optares optareu optaria optarien optaries optarà optaràs optaré optaríem optaríeu optassen optasses optassin optassis optat optats optau optava optaven optaves opte optem opten optes optessen optesses optessin optessis opteu opti optin optis opto optà optàrem optàreu optàs optàssem optàsseu optàssim optàssiu optàvem optàveu optés optéssem optésseu optéssim optéssiu optí sept val v
opter

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
optimisme

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
optimiste
Persona que veu les coses de manera positiva

optimitzar /op.ti.miˈd͡za/ /op.ti.miˈza/ /op.ti.miˈzaɾ/ /up.ti.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ optimitz optimitza optimitzada optimitzades optimitzam optimitzant optimitzar optimitzara optimitzaran optimitzarem optimitzaren optimitzares optimitzareu optimitzaria optimitzarien optimitzaries optimitzarà optimitzaràs optimitzaré optimitzaríem optimitzaríeu optimitzassen optimitzasses optimitzassin optimitzassis optimitzat optimitzats optimitzau optimitzava optimitzaven optimitzaves optimitze optimitzem optimitzen optimitzes optimitzessen optimitzesses optimitzessin optimitzessis optimitzeu optimitzi optimitzin optimitzis optimitzo optimitzà optimitzàrem optimitzàreu optimitzàs optimitzàssem optimitzàsseu optimitzàssim optimitzàssiu optimitzàvem optimitzàveu optimitzés optimitzéssem optimitzésseu optimitzéssim optimitzéssiu optimitzí sept val v
optimiser

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
or

orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ n fem
daurade

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
orateur

oral /oˈɾaɫ/ /uˈɾaɫ/ adj
oral
Relatiu o pertanyent a la boca.

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
orang-outan

orar /oˈɾa/ /oˈɾaɾ/ /uˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ or ora orada orades oram orant orar orara oraran orarem oraren orares orareu oraria orarien oraries orarà oraràs oraré oraríem oraríeu orassen orasses orassin orassis orat orats orau orava oraven oraves ore orem oren ores oressen oresses oressin oressis oreu ori orin oris oro orà oràrem oràreu oràs oràssem oràsseu oràssim oràssiu oràvem oràveu orés oréssem orésseu oréssim oréssiu orí sept val v
pregare prier

oratori /o.ɾaˈtɔ.ɾi/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi/ oratòria adj masc
oratoire

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
oratoire

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orbit orbita orbitada orbitades orbitam orbitant orbitar orbitara orbitaran orbitarem orbitaren orbitares orbitareu orbitaria orbitarien orbitaries orbitarà orbitaràs orbitaré orbitaríem orbitaríeu orbitassen orbitasses orbitassin orbitassis orbitat orbitats orbitau orbitava orbitaven orbitaves orbite orbitem orbiten orbites orbitessen orbitesses orbitessin orbitessis orbiteu orbiti orbitin orbitis orbito orbità orbitàrem orbitàreu orbitàs orbitàssem orbitàsseu orbitàssim orbitàssiu orbitàvem orbitàveu orbités orbitéssem orbitésseu orbitéssim orbitéssiu orbití sept val v
orbiter

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
orque

orca nana n fem
péponocéphale

orca pigmea n fem
orque pygmée

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
ordre

ordenadament /or.ðeˌna.ðaˈmen/ /oɾ.ðeˌna.ðaˈmen/ /oɾ.ðeˌna.ðaˈment/ /oɾ.ðəˌna.ðəˈment/ /ur.dəˌna.ðəˈmen/ /ur.ðəˌna.ðəˈmen/ adv
ordonnément

ordenador /or.ðe.naˈðo/ /oɾ.ðe.naˈðoɾ/ /oɾ.ðə.nəˈðo/ /ur.də.nəˈðo/ /ur.ðə.nəˈðo/ adj masc
ordonnateur

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n fem
ordonnance
Norma dictada per un organisme públic.
Conjunt de reglaments que regulen el funcionament d'una comunitat.

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n neut
planton
Soldat complint encàrrecs per ordre d'un oficial.

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ordena ordenada ordenades ordenam ordenant ordenar ordenara ordenaran ordenarem ordenaren ordenares ordenareu ordenaria ordenarien ordenaries ordenarà ordenaràs ordenaré ordenaríem ordenaríeu ordenassen ordenasses ordenassin ordenassis ordenat ordenats ordenau ordenava ordenaven ordenaves ordene ordenem ordenen ordenes ordenessen ordenesses ordenessin ordenessis ordeneu ordeni ordenin ordenis ordeno ordenà ordenàrem ordenàreu ordenàs ordenàssem ordenàsseu ordenàssim ordenàssiu ordenàvem ordenàveu ordenés ordenéssem ordenésseu ordenéssim ordenéssiu ordení ordén sept val v
ordonner
Arranjar en un ordre.
Concedir un orde sagrat.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
orge

ordiar /or.ðiˈa/ /oɾ.ðiˈa/ /oɾ.ðiˈaɾ/ /ur.diˈa/ /ur.ðiˈa/ n masc
champ d'orge
Camp d'ordi.

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
ordinateur

ordinal /oɾ.ðiˈnaɫ/ /ur.diˈnaɫ/ /ur.ðiˈnaɫ/ adj
ordinal

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
ordinaire

ordir /orˈði/ /oɾˈði/ /oɾˈðiɾ/ /urˈdi/ /urˈði/ bal n-occ occ ordeix ordeixen ordeixes ordeixi ordeixin ordeixis ordeixo ordesc ordesqui ordesquin ordesquis ordia ordida ordides ordien ordies ordiguem ordigueu ordim ordint ordir ordira ordiran ordirem ordiren ordires ordireu ordiria ordirien ordiries ordirà ordiràs ordiré ordiríem ordiríeu ordisc ordisca ordisquen ordisques ordissen ordisses ordissin ordissis ordit ordits ordiu ordix ordixen ordixes ordixo ordí ordíem ordíeu ordírem ordíreu ordís ordíssem ordísseu ordíssim ordíssiu sept val v
ourdir

ordit /oɾˈðit/ /urˈdit/ /urˈðit/ n masc
Fil de chaîne
Conjunt de fils que es posen en un teler, en disposició vertical, i que serveixen de base per a començar a fer un teixit.
intrigue
Conjunt de situacions que componen l'argument d'una novel·la o d'una obra dramàtica.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
ordre
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
ordre
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

ordre de batuda n masc
ordre à la batte

ordre de joc n masc
ordre de jeu
(esports de raqueta) Ordre seguit pels jugadors a l'hora d'intervenir en cada joc d'un partit.
convocations
(tennis) Document en què els responsables de l'organització d'un torneig fan constar l'ordre, l'horari, el número de pista de joc i altres fets relacionats amb els partits d'una competició abans que comenci a disputar-se.

ordre de restada n masc
ordre du relanceur

ordre de rotació n masc
ordre de rotation

ordre de servei n masc
ordre au service

orejar /o.ɾeˈd͡ʒa/ /o.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /o.ɾeˈʒa/ /o.ɾəˈd͡ʒa/ /u.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orege oregem oregen oreges oregessen oregesses oregessin oregessis oregeu oregi oregin oregis oregés oregéssem oregésseu oregéssim oregéssiu oregí oreig oreja orejada orejades orejam orejant orejar orejara orejaran orejarem orejaren orejares orejareu orejaria orejarien orejaries orejarà orejaràs orejaré orejaríem orejaríeu orejassen orejasses orejassin orejassis orejat orejats orejau orejava orejaven orejaves orejo orejà orejàrem orejàreu orejàs orejàssem orejàsseu orejàssim orejàssiu orejàvem orejàveu sept val v
aérer

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
oreille

orellana /o.ɾeˈʎa.na/ /o.ɾəˈʎa.nə/ /u.ɾəˈja.nə/ /u.ɾəˈʎa.nə/ n fem
oreillon

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
hirondelle

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
origan
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orenol /o.ɾeˈnɔɫ/ /o.ɾəˈnɔɫ/ /u.ɾəˈnɔɫ/ n masc
exocet rayé

orenyola /o.ɾeˈɲɔ.ɫa/ /o.ɾeˈɲɔ.ɫɔ/ /o.ɾəˈɲɔ.ɫə/ /u.ɾəˈɲɔ.ɫə/ n fem
exocet méditerranéen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cheilopogon heterurus)
exocet volant
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Exocoetus volitans)
exocet-ailes noires
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Hirundichthys rondeletii)

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
orphelin

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
orfèvre

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
orphelinat

organicisme /oɾ.ɣa.niˈsiz.me/ /oɾ.ɣə.niˈsiz.mə/ /ur.ɡə.niˈsiz.mə/ /ur.ɣə.niˈsiz.mə/ n masc
organicisme

organigrama /oɾ.ɣa.niˈɣɾa.ma/ /oɾ.ɣə.niˈɣɾa.mə/ /ur.ɡə.niˈɣɾa.mə/ /ur.ɣə.niˈɣɾa.mə/ n masc
organigramme

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organisme

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ n neut
organiste

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
organisation
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organització escolar n fem
organisation scolaire

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ organitz organitza organitzada organitzades organitzam organitzant organitzar organitzara organitzaran organitzarem organitzaren organitzares organitzareu organitzaria organitzarien organitzaries organitzarà organitzaràs organitzaré organitzaríem organitzaríeu organitzassen organitzasses organitzassin organitzassis organitzat organitzats organitzau organitzava organitzaven organitzaves organitze organitzem organitzen organitzes organitzessen organitzesses organitzessin organitzessis organitzeu organitzi organitzin organitzis organitzo organitzà organitzàrem organitzàreu organitzàs organitzàssem organitzàsseu organitzàssim organitzàssiu organitzàvem organitzàveu organitzés organitzéssem organitzésseu organitzéssim organitzéssiu organitzí sept val v
organiser
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgasme

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
orgue

orgue de boca n masc
orgue à bouche

orgue electrònic n masc
orgue électronique

orgue elèctric n masc
orgue électrique

orgue portàtil n masc
orgue portatif

orgue positiu n masc
orgue positif

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
fierté

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
orgueilleux fier
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
organique biologique

orgàstic /oɾˈɣas.tik/ /urˈɡas.tik/ /urˈɣas.tik/ adj
orgastique

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
orient

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
orientation

orientació didàctica n fem
orientation didactique

orientació educativa n fem
orientation éducative

orientació escolar n fem
orientation scolaire

orientació familiar n fem
conseil familial

orientació personal n fem
orientation individuelle

orientació professional n fem
orientation professionnelle

orientador escolar n masc
conseiller d'orientation psychologique

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
oriental

orientalitzar /o.ɾi.en.ta.ɫiˈd͡za/ /o.ɾi.en.ta.ɫiˈza/ /o.ɾi.en.ta.ɫiˈzaɾ/ /o.ɾi.ən.tə.ɫiˈd͡za/ /u.ɾi.ən.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ orientalitz orientalitza orientalitzada orientalitzades orientalitzam orientalitzant orientalitzar orientalitzara orientalitzaran orientalitzarem orientalitzaren orientalitzares orientalitzareu orientalitzaria orientalitzarien orientalitzaries orientalitzarà orientalitzaràs orientalitzaré orientalitzaríem orientalitzaríeu orientalitzassen orientalitzasses orientalitzassin orientalitzassis orientalitzat orientalitzats orientalitzau orientalitzava orientalitzaven orientalitzaves orientalitze orientalitzem orientalitzen orientalitzes orientalitzessen orientalitzesses orientalitzessin orientalitzessis orientalitzeu orientalitzi orientalitzin orientalitzis orientalitzo orientalitzà orientalitzàrem orientalitzàreu orientalitzàs orientalitzàssem orientalitzàsseu orientalitzàssim orientalitzàssiu orientalitzàvem orientalitzàveu orientalitzés orientalitzéssem orientalitzésseu orientalitzéssim orientalitzéssiu orientalitzí sept val v
orientaliser

orientar /o.ɾi.enˈta/ /o.ɾi.enˈtaɾ/ /o.ɾi.ənˈta/ /u.ɾi.ənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orient orienta orientada orientades orientam orientant orientar orientara orientaran orientarem orientaren orientares orientareu orientaria orientarien orientaries orientarà orientaràs orientaré orientaríem orientaríeu orientassen orientasses orientassin orientassis orientat orientats orientau orientava orientaven orientaves oriente orientem orienten orientes orientessen orientesses orientessin orientessis orienteu orienti orientin orientis oriento orientà orientàrem orientàreu orientàs orientàssem orientàsseu orientàssim orientàssiu orientàvem orientàveu orientés orientéssem orientésseu orientéssim orientéssiu orientí sept val v
orienter

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
origine

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
originel
Que es remunta a l’origen.
original
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
Creat des d'un punt de vista innovador.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ n fem
originalité

originalment /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈment/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈment/ /u.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ adv
originairement

originar /o.ɾi.d͡ʒiˈna/ /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɾ/ /o.ɾi.ʒiˈna/ /u.ɾi.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ origina originada originades originam originant originar originara originaran originarem originaren originares originareu originaria originarien originaries originarà originaràs originaré originaríem originaríeu originassen originasses originassin originassis originat originats originau originava originaven originaves origine originem originen origines originessen originesses originessin originessis origineu origini originin originis origino originà originàrem originàreu originàs originàssem originàsseu originàssim originàssiu originàvem originàveu originés originéssem originésseu originéssim originéssiu originí origín sept val v
causer

originari /o.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ /u.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
originaire

originàriament /o.ɾi.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈment/ /o.ɾi.ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌna.ɾi.əˈment/ /u.ɾi.ʒiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
originariement

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
urine

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orina orinada orinades orinam orinant orinar orinara orinaran orinarem orinaren orinares orinareu orinaria orinarien orinaries orinarà orinaràs orinaré orinaríem orinaríeu orinassen orinasses orinassin orinassis orinat orinats orinau orinava orinaven orinaves orine orinem orinen orines orinessen orinesses orinessin orinessis orineu orini orinin orinis orino orinà orinàrem orinàreu orinàs orinàssem orinàsseu orinàssim orinàssiu orinàvem orinàveu orinés orinéssem orinésseu orinéssim orinéssiu oriní orín sept val v
uriner

orinc /oˈɾiŋ/ /oˈɾiŋk/ /uˈɾiŋ/ /uˈɾiŋk/ n masc
orin

orins /oˈɾins/ /uˈɾins/ n masc
urines

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
loriot
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

oripellar /o.ɾi.peˈʎa/ /o.ɾi.peˈʎaɾ/ /o.ɾi.pəˈʎa/ /u.ɾi.pəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oripell oripella oripellada oripellades oripellam oripellant oripellar oripellara oripellaran oripellarem oripellaren oripellares oripellareu oripellaria oripellarien oripellaries oripellarà oripellaràs oripellaré oripellaríem oripellaríeu oripellassen oripellasses oripellassin oripellassis oripellat oripellats oripellau oripellava oripellaven oripellaves oripelle oripellem oripellen oripelles oripellessen oripellesses oripellessin oripellessis oripelleu oripelli oripellin oripellis oripello oripellà oripellàrem oripellàreu oripellàs oripellàssem oripellàsseu oripellàssim oripellàssiu oripellàvem oripellàveu oripellés oripelléssem oripellésseu oripelléssim oripelléssiu oripellí sept val v
clinquanter

orlar /orˈɫa/ /oɾˈɫa/ /oɾˈɫaɾ/ /urˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orl orla orlada orlades orlam orlant orlar orlara orlaran orlarem orlaren orlares orlareu orlaria orlarien orlaries orlarà orlaràs orlaré orlaríem orlaríeu orlassen orlasses orlassin orlassis orlat orlats orlau orlava orlaven orlaves orle orlem orlen orles orlessen orlesses orlessin orlessis orleu orli orlin orlis orlo orlà orlàrem orlàreu orlàs orlàssem orlàsseu orlàssim orlàssiu orlàvem orlàveu orlés orléssem orlésseu orléssim orléssiu orlí sept val v
ourler

ornamentar /or.na.menˈta/ /oɾ.na.menˈta/ /oɾ.na.menˈtaɾ/ /oɾ.nə.mənˈta/ /ur.nə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ornament ornamenta ornamentada ornamentades ornamentam ornamentant ornamentar ornamentara ornamentaran ornamentarem ornamentaren ornamentares ornamentareu ornamentaria ornamentarien ornamentaries ornamentarà ornamentaràs ornamentaré ornamentaríem ornamentaríeu ornamentassen ornamentasses ornamentassin ornamentassis ornamentat ornamentats ornamentau ornamentava ornamentaven ornamentaves ornamente ornamentem ornamenten ornamentes ornamentessen ornamentesses ornamentessin ornamentessis ornamenteu ornamenti ornamentin ornamentis ornamento ornamentà ornamentàrem ornamentàreu ornamentàs ornamentàssem ornamentàsseu ornamentàssim ornamentàssiu ornamentàvem ornamentàveu ornamentés ornamentéssem ornamentésseu ornamentéssim ornamentéssiu ornamentí sept val v
ornementer

ornar /orˈna/ /oɾˈna/ /oɾˈnaɾ/ /urˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orn orna ornada ornades ornam ornant ornar ornara ornaran ornarem ornaren ornares ornareu ornaria ornarien ornaries ornarà ornaràs ornaré ornaríem ornaríeu ornassen ornasses ornassin ornassis ornat ornats ornau ornava ornaven ornaves orne ornem ornen ornes ornessen ornesses ornessin ornessis orneu orni ornin ornis orno ornà ornàrem ornàreu ornàs ornàssem ornàsseu ornàssim ornàssiu ornàvem ornàveu ornés ornéssem ornésseu ornéssim ornéssiu orní sept val v
orner

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
ornithorynque

ornitònim /oɾ.niˈtɔ.nim/ /ur.niˈtɔ.nim/ n masc
ornithonyme

oro /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾu/ /ˈɔ.ɾo/ /ˈɔ.ɾu/ n masc
or
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una moneda d’or.

oronímia /o.ɾoˈni.mi.a/ /o.ɾoˈni.mi.ə/ /u.ɾuˈni.mi.ə/ n fem
oronymie

orpiment /or.piˈmen/ /oɾ.piˈmen/ /oɾ.piˈment/ /ur.piˈmen/ n masc
orpiment

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orchestre

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ orquestr orquestra orquestrada orquestrades orquestram orquestrant orquestrar orquestrara orquestraran orquestrarem orquestraren orquestrares orquestrareu orquestraria orquestrarien orquestraries orquestrarà orquestraràs orquestraré orquestraríem orquestraríeu orquestrassen orquestrasses orquestrassin orquestrassis orquestrat orquestrats orquestrau orquestrava orquestraven orquestraves orquestre orquestrem orquestren orquestres orquestressen orquestresses orquestressin orquestressis orquestreu orquestri orquestrin orquestris orquestro orquestrà orquestràrem orquestràreu orquestràs orquestràssem orquestràsseu orquestràssim orquestràssiu orquestràvem orquestràveu orquestrés orquestréssem orquestrésseu orquestréssim orquestréssiu orquestrí sept val v
orchestrer

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
orchidée

orsar /orˈsa/ /oɾˈsa/ /oɾˈsaɾ/ /ulˈsa/ /urˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ors orsa orsada orsades orsam orsant orsar orsara orsaran orsarem orsaren orsares orsareu orsaria orsarien orsaries orsarà orsaràs orsaré orsaríem orsaríeu orsassen orsasses orsassin orsassis orsat orsats orsau orsava orsaven orsaves orse orsem orsen orses orsessen orsesses orsessin orsessis orseu orsi orsin orsis orso orsà orsàrem orsàreu orsàs orsàssem orsàsseu orsàssim orsàssiu orsàvem orsàveu orsés orséssem orsésseu orséssim orséssiu orsí sept val v
orser

ortigar /or.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣaɾ/ /ur.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ortig ortiga ortigada ortigades ortigam ortigant ortigar ortigara ortigaran ortigarem ortigaren ortigares ortigareu ortigaria ortigarien ortigaries ortigarà ortigaràs ortigaré ortigaríem ortigaríeu ortigassen ortigasses ortigassin ortigassis ortigat ortigats ortigau ortigava ortigaven ortigaves ortigo ortigue ortiguem ortiguen ortigues ortiguessen ortiguesses ortiguessin ortiguessis ortigueu ortigui ortiguin ortiguis ortigués ortiguéssem ortiguésseu ortiguéssim ortiguéssiu ortiguí ortigà ortigàrem ortigàreu ortigàs ortigàssem ortigàsseu ortigàssim ortigàssiu ortigàvem ortigàveu sept val v
ortier
Punxar amb ortigues.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
orthodoxe
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
orthodoxe
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
orthodoxie

ortofonia /oɾ.to.foˈni.a/ /ur.tu.fuˈni.ə/ n fem
orthophonie

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
orthographe

ortografiar /or.to.ɣɾa.fiˈa/ /oɾ.to.ɣɾa.fiˈa/ /oɾ.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /oɾ.to.ɣɾə.fiˈa/ /ur.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ortografia ortografiada ortografiades ortografiam ortografiant ortografiar ortografiara ortografiaran ortografiarem ortografiaren ortografiares ortografiareu ortografiaria ortografiarien ortografiaries ortografiarà ortografiaràs ortografiaré ortografiaríem ortografiaríeu ortografiassen ortografiasses ortografiassin ortografiassis ortografiat ortografiats ortografiau ortografiava ortografiaven ortografiaves ortografie ortografiem ortografien ortografies ortografiessen ortografiesses ortografiessin ortografiessis ortografieu ortografii ortografio ortografià ortografiàrem ortografiàreu ortografiàs ortografiàssem ortografiàsseu ortografiàssim ortografiàssiu ortografiàvem ortografiàveu ortografiés ortografiéssem ortografiésseu ortografiéssim ortografiéssiu ortografií ortografiï ortografiïn ortografiïs sept val v
orthographier

ortogràficament /or.toˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /oɾ.toˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /oɾ.toˌɣɾa.fi.kaˈment/ /oɾ.toˌɣɾa.fi.kəˈment/ /ur.tuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
orthographiquement

ortopràxia /oɾ.toˈpɾa.t͡ʃi.a/ /oɾ.toˈpɾa.ʃi.ə/ /ur.tuˈpɾa.ʃi.ə/ n fem
orthopraxie

ortopèdia /oɾ.toˈpɛ.ði.a/ /ur.tuˈpɛ.ði.ə/ n fem
orthopédie

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
orthorexie

ortostàtic /oɾ.tosˈta.tik/ /ur.tusˈta.tik/ adj masc
orthostatique

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ adj masc
orwellien
(literatura) Corresponent o pertanyent a George Orwell o a la seva obra.

orònim /oˈɾɔ.nim/ /uˈɾɔ.nim/ n masc
oronyme

os /ˈos/ n masc
os
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

os blanc n masc
ours blanc

os marí afroaustralià n masc
otarie du Cap

os marí antàrtic n masc
otarie antarctique

os marí de Guadalupe n masc
otarie de Guadalupe

os marí de Juan Fernández n masc
otarie de Juan Fernández

os marí de Nova Zelanda n masc
otarie de Nouvelle-Zélande

os marí de les Galápagos n masc
otarie des Galápagos

os marí septentrional n masc
otarie des Pribilofs

os marí subantàrtic n masc
otarie sub-antarctique

os marí sud-americà n masc
otarie d'Amérique du Sud

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
brèche

oscar /osˈka/ /osˈkaɾ/ /usˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ osc osca oscada oscades oscam oscant oscar oscara oscaran oscarem oscaren oscares oscareu oscaria oscarien oscaries oscarà oscaràs oscaré oscaríem oscaríeu oscassen oscasses oscassin oscassis oscat oscats oscau oscava oscaven oscaves osco oscà oscàrem oscàreu oscàs oscàssem oscàsseu oscàssim oscàssiu oscàvem oscàveu osque osquem osquen osques osquessen osquesses osquessin osquessis osqueu osqui osquin osquis osqués osquéssem osquésseu osquéssim osquéssiu osquí sept val v
ébrécher

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oscil oscil·la oscil·lada oscil·lades oscil·lam oscil·lant oscil·lar oscil·lara oscil·laran oscil·larem oscil·laren oscil·lares oscil·lareu oscil·laria oscil·larien oscil·laries oscil·larà oscil·laràs oscil·laré oscil·laríem oscil·laríeu oscil·lassen oscil·lasses oscil·lassin oscil·lassis oscil·lat oscil·lats oscil·lau oscil·lava oscil·laven oscil·laves oscil·le oscil·lem oscil·len oscil·les oscil·lessen oscil·lesses oscil·lessin oscil·lessis oscil·leu oscil·li oscil·lin oscil·lis oscil·lo oscil·là oscil·làrem oscil·làreu oscil·làs oscil·làssem oscil·làsseu oscil·làssim oscil·làssiu oscil·làvem oscil·làveu oscil·lés oscil·léssem oscil·lésseu oscil·léssim oscil·léssiu oscil·lí sept val v
osciller
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
osmium

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ adj masc
osmotique

ossificar /o.si.fiˈka/ /o.si.fiˈkaɾ/ /u.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ossific ossifica ossificada ossificades ossificam ossificant ossificar ossificara ossificaran ossificarem ossificaren ossificares ossificareu ossificaria ossificarien ossificaries ossificarà ossificaràs ossificaré ossificaríem ossificaríeu ossificassen ossificasses ossificassin ossificassis ossificat ossificats ossificau ossificava ossificaven ossificaves ossifico ossificà ossificàrem ossificàreu ossificàs ossificàssem ossificàsseu ossificàssim ossificàssiu ossificàvem ossificàveu ossifique ossifiquem ossifiquen ossifiques ossifiquessen ossifiquesses ossifiquessin ossifiquessis ossifiqueu ossifiqui ossifiquin ossifiquis ossifiqués ossifiquéssem ossifiquésseu ossifiquéssim ossifiquéssiu ossifiquí sept val v
ossifier

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
otage

ostensiblement /os.tenˌsi.bɫeˈment/ /os.tenˌsi.βɫeˈmen/ /os.tenˌsib.bɫeˈmen/ /os.tənˌsib.bɫəˈment/ /us.tənˌsi.βɫəˈmen/ /us.tənˌsib.bɫəˈmen/ adv
ostensiblement

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
ostentation

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ostent ostenta ostentada ostentades ostentam ostentant ostentar ostentara ostentaran ostentarem ostentaren ostentares ostentareu ostentaria ostentarien ostentaries ostentarà ostentaràs ostentaré ostentaríem ostentaríeu ostentassen ostentasses ostentassin ostentassis ostentat ostentats ostentau ostentava ostentaven ostentaves ostente ostentem ostenten ostentes ostentessen ostentesses ostentessin ostentessis ostenteu ostenti ostentin ostentis ostento ostentà ostentàrem ostentàreu ostentàs ostentàssem ostentàsseu ostentàssim ostentàssiu ostentàvem ostentàveu ostentés ostentéssem ostentésseu ostentéssim ostentéssiu ostentí sept val v
arborer

ostiari /os.tiˈa.ɾi/ /us.tiˈa.ɾi/ n masc
ostiaire

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
huître huitre

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
otite

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
ottoman
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
ottoman
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorino /ˌɔ.toˈri.no/ /ˌɔ.tuˈri.nu/ n neut
otorhino

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
otorhinolaryngologie

otorinolaringòleg /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋˈɡɔ.ɫek/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ n masc
otorhinolaryngologiste oto-rhino-laryngologiste

otàrids /oˈta.ɾits/ /uˈta.ɾits/ n masc
lions de mer

ou /ˈow/ n masc
œuf
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
couille œuf
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
œuf de Pâques

ou ferrat n masc
œuf sur le plat œuf au plat

ovacionar /o.va.si.oˈnaɾ/ /o.və.si.oˈna/ /o.βa.si.oˈna/ /u.və.si.uˈna/ /u.βə.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovacion ovaciona ovacionada ovacionades ovacionam ovacionant ovacionar ovacionara ovacionaran ovacionarem ovacionaren ovacionares ovacionareu ovacionaria ovacionarien ovacionaries ovacionarà ovacionaràs ovacionaré ovacionaríem ovacionaríeu ovacionassen ovacionasses ovacionassin ovacionassis ovacionat ovacionats ovacionau ovacionava ovacionaven ovacionaves ovacione ovacionem ovacionen ovaciones ovacionessen ovacionesses ovacionessin ovacionessis ovacioneu ovacioni ovacionin ovacionis ovaciono ovacionà ovacionàrem ovacionàreu ovacionàs ovacionàssem ovacionàsseu ovacionàssim ovacionàssiu ovacionàvem ovacionàveu ovacionés ovacionéssem ovacionésseu ovacionéssim ovacionéssiu ovacioní sept val v
ovationner

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
ovale
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
ovale
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovalar /o.vaˈɫaɾ/ /o.vəˈɫa/ /o.βaˈɫa/ /u.vəˈɫa/ /u.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ oval ovala ovalada ovalades ovalam ovalant ovalar ovalara ovalaran ovalarem ovalaren ovalares ovalareu ovalaria ovalarien ovalaries ovalarà ovalaràs ovalaré ovalaríem ovalaríeu ovalassen ovalasses ovalassin ovalassis ovalat ovalats ovalau ovalava ovalaven ovalaves ovale ovalem ovalen ovales ovalessen ovalesses ovalessin ovalessis ovaleu ovali ovalin ovalis ovalo ovalà ovalàrem ovalàreu ovalàs ovalàssem ovalàsseu ovalàssim ovalàssiu ovalàvem ovalàveu ovalés ovaléssem ovalésseu ovaléssim ovaléssiu ovalí sept val v
ovaliser

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
ovaire

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
mouton brebis

oviforme /o.viˈfoɾ.me/ /o.viˈfoɾ.mə/ /o.βiˈfor.me/ /o.βiˈfoɾ.me/ /u.viˈfor.mə/ /u.βiˈfor.mə/ adj
oviforme
De la forma d'un ou.

ovoide /oˈvɔj.ðe/ /oˈvɔj.ðə/ /oˈβɔj.ðe/ /uˈvɔj.ðə/ /uˈβɔj.ðə/ adj
ovoïde
Que té forma d'ou.

ovoscopi /o.vosˈkɔ.pi/ /o.βosˈkɔ.pi/ /u.vusˈkɔ.pi/ /u.βusˈkɔ.pi/ n masc
mire-oeufs

ovoscòpia /o.vosˈkɔ.pi.a/ /o.vosˈkɔ.pi.ə/ /o.βosˈkɔ.pi.a/ /u.vusˈkɔ.pi.ə/ /u.βusˈkɔ.pi.ə/ n fem
ovoscopie

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ adj
ovulaire
Referit a l’òvul.

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ovul ovula ovulada ovulades ovulam ovulant ovular ovulara ovularan ovularem ovularen ovulares ovulareu ovularia ovularien ovularies ovularà ovularàs ovularé ovularíem ovularíeu ovulassen ovulasses ovulassin ovulassis ovulat ovulats ovulau ovulava ovulaven ovulaves ovule ovulem ovulen ovules ovulessen ovulesses ovulessin ovulessis ovuleu ovuli ovulin ovulis ovulo ovulà ovulàrem ovulàreu ovulàs ovulàssem ovulàsseu ovulàssim ovulàssiu ovulàvem ovulàveu ovulés ovuléssem ovulésseu ovuléssim ovuléssiu ovulí sept val v
ovuler
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

ovàric /oˈva.ɾik/ /oˈβa.ɾik/ /uˈva.ɾik/ /uˈβa.ɾik/ adj masc
ovarien

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxid oxida oxidada oxidades oxidam oxidant oxidar oxidara oxidaran oxidarem oxidaren oxidares oxidareu oxidaria oxidarien oxidaries oxidarà oxidaràs oxidaré oxidaríem oxidaríeu oxidassen oxidasses oxidassin oxidassis oxidat oxidats oxidau oxidava oxidaven oxidaves oxide oxidem oxiden oxides oxidessen oxidesses oxidessin oxidessis oxideu oxidi oxidin oxidis oxido oxidà oxidàrem oxidàreu oxidàs oxidàssem oxidàsseu oxidàssim oxidàssiu oxidàvem oxidàveu oxidés oxidéssem oxidésseu oxidéssim oxidéssiu oxidí sept val v
oxyder

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
oxygène

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oxigena oxigenada oxigenades oxigenam oxigenant oxigenar oxigenara oxigenaran oxigenarem oxigenaren oxigenares oxigenareu oxigenaria oxigenarien oxigenaries oxigenarà oxigenaràs oxigenaré oxigenaríem oxigenaríeu oxigenassen oxigenasses oxigenassin oxigenassis oxigenat oxigenats oxigenau oxigenava oxigenaven oxigenaves oxigene oxigenem oxigenen oxigenes oxigenessen oxigenesses oxigenessin oxigenessis oxigeneu oxigeni oxigenin oxigenis oxigeno oxigenà oxigenàrem oxigenàreu oxigenàs oxigenàssem oxigenàsseu oxigenàssim oxigenàssiu oxigenàvem oxigenàveu oxigenés oxigenéssem oxigenésseu oxigenéssim oxigenéssiu oxigení oxigèn sept val v
oxygéner

oxirinc /ok.siˈriŋ/ /ok.siˈriŋk/ /uk.siˈriŋ/ /uk.siˈriŋk/ adj masc
oxyrhynque

oxisòl /ok.siˈsɔɫ/ /uk.siˈsɔɫ/ n masc
oxisol

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
oxymoron

ozonitzar /o.zo.niˈd͡za/ /o.zo.niˈza/ /o.zo.niˈzaɾ/ /u.zu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ozonitz ozonitza ozonitzada ozonitzades ozonitzam ozonitzant ozonitzar ozonitzara ozonitzaran ozonitzarem ozonitzaren ozonitzares ozonitzareu ozonitzaria ozonitzarien ozonitzaries ozonitzarà ozonitzaràs ozonitzaré ozonitzaríem ozonitzaríeu ozonitzassen ozonitzasses ozonitzassin ozonitzassis ozonitzat ozonitzats ozonitzau ozonitzava ozonitzaven ozonitzaves ozonitze ozonitzem ozonitzen ozonitzes ozonitzessen ozonitzesses ozonitzessin ozonitzessis ozonitzeu ozonitzi ozonitzin ozonitzis ozonitzo ozonitzà ozonitzàrem ozonitzàreu ozonitzàs ozonitzàssem ozonitzàsseu ozonitzàssim ozonitzàssiu ozonitzàvem ozonitzàveu ozonitzés ozonitzéssem ozonitzésseu ozonitzéssim ozonitzéssiu ozonitzí sept val v
ozoniser

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozone

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
ouïe
Sentit responsable de la percepció dels sons.

oïdi /oˈi.ði/ /uˈi.ði/ n masc
oïdium

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ adj masc
auditeur
Que escolta.

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ n masc
auditeur
Persona que escolta.
Alumne que assisteix a una classe sense haver-s’hi matriculat.

pa n masc
pain
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de motlle n masc
pain de mie

pa de pessic n masc
génoise

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
patient
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
patient malade

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ adv
patiemment

pacificar /pa.si.fiˈka/ /pa.si.fiˈkaɾ/ /pə.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pacific pacifica pacificada pacificades pacificam pacificant pacificar pacificara pacificaran pacificarem pacificaren pacificares pacificareu pacificaria pacificarien pacificaries pacificarà pacificaràs pacificaré pacificaríem pacificaríeu pacificassen pacificasses pacificassin pacificassis pacificat pacificats pacificau pacificava pacificaven pacificaves pacifico pacificà pacificàrem pacificàreu pacificàs pacificàssem pacificàsseu pacificàssim pacificàssiu pacificàvem pacificàveu pacifique pacifiquem pacifiquen pacifiques pacifiquessen pacifiquesses pacifiquessin pacifiquessis pacifiqueu pacifiqui pacifiquin pacifiquis pacifiqués pacifiquéssem pacifiquésseu pacifiquéssim pacifiquéssiu pacifiquí sept val v
pacifier

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
pacifisme

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
patience
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
(no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

pacotilla /pa.koˈti.ʎa/ /pə.koˈti.ʎə/ /pə.kuˈti.ʎə/ n fem
pacotille

pactar /pakˈta/ /pakˈtaɾ/ /pəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pact pacta pactada pactades pactam pactant pactar pactara pactaran pactarem pactaren pactares pactareu pactaria pactarien pactaries pactarà pactaràs pactaré pactaríem pactaríeu pactassen pactasses pactassin pactassis pactat pactats pactau pactava pactaven pactaves pacte pactem pacten pactes pactessen pactesses pactessin pactessis pacteu pacti pactin pactis pacto pactà pactàrem pactàreu pactàs pactàssem pactàsseu pactàssim pactàssiu pactàvem pactàveu pactés pactéssem pactésseu pactéssim pactéssiu pactí sept val v
pactiser

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ n masc
pacte

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
beau-père
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
marraine

padrinejar /pa.ðɾi.neˈd͡ʒa/ /pa.ðɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /pa.ðɾi.neˈʒa/ /pə.ðɾi.nəˈd͡ʒa/ /pə.ðɾi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) padrinegem padrinegen padrineges padrinegessen padrinegesses padrinegessin padrinegessis padrinegeu padrinegi padrinegin padrinegis padrinegés padrinegéssem padrinegésseu padrinegéssim padrinegéssiu padrinegí padrineig padrineja padrinejada padrinejades padrinejam padrinejant padrinejar padrinejaran padrinejarem padrinejaren padrinejares padrinejareu padrinejaria padrinejarien padrinejaries padrinejarà padrinejaràs padrinejaré padrinejaríem padrinejaríeu padrinejassen padrinejasses padrinejassin padrinejassis padrinejat padrinejats padrinejau padrinejava padrinejaven padrinejaves padrinejo padrinejà padrinejàrem padrinejàreu padrinejàs padrinejàssem padrinejàsseu padrinejàssim padrinejàssiu padrinejàvem padrinejàveu sept v
parrainer

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
parrain témoin
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

padró /paˈðɾo/ /pəˈðɾo/ n masc
cens
Llistat oficial on són inscrits els habitants d'un municipi en una data concreta amb les seves dades d'interès.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
poêle poêle à frire
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.
paella
Plat d'arròs cuinat a la paella.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
paiement

paganitzar /pa.ɣa.niˈd͡za/ /pa.ɣa.niˈza/ /pa.ɣa.niˈzaɾ/ /pə.ɣə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paganitz paganitza paganitzada paganitzades paganitzam paganitzant paganitzar paganitzara paganitzaran paganitzarem paganitzaren paganitzares paganitzareu paganitzaria paganitzarien paganitzaries paganitzarà paganitzaràs paganitzaré paganitzaríem paganitzaríeu paganitzassen paganitzasses paganitzassin paganitzassis paganitzat paganitzats paganitzau paganitzava paganitzaven paganitzaves paganitze paganitzem paganitzen paganitzes paganitzessen paganitzesses paganitzessin paganitzessis paganitzeu paganitzi paganitzin paganitzis paganitzo paganitzà paganitzàrem paganitzàreu paganitzàs paganitzàssem paganitzàsseu paganitzàssim paganitzàssiu paganitzàvem paganitzàveu paganitzés paganitzéssem paganitzésseu paganitzéssim paganitzéssiu paganitzí sept val v
paganizer

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pag paga pagada pagades pagam pagant pagar pagara pagaran pagarem pagaren pagares pagareu pagaria pagarien pagaries pagarà pagaràs pagaré pagaríem pagaríeu pagassen pagasses pagassin pagassis pagat pagats pagau pagava pagaven pagaves pago pague paguem paguen pagues paguessen paguesses paguessin paguessis pagueu pagui paguin paguis pagués paguéssem paguésseu paguéssim paguéssiu paguí pagà pagàrem pagàreu pagàs pagàssem pagàsseu pagàssim pagàssiu pagàvem pagàveu sept val v
payer

pagell /paˈd͡ʒeʎ/ /paˈʒeʎ/ /pəˈʒeʎ/ n masc
pageau

pagell de taca roja n masc
pageot à tache rouge

pagell déntol n masc
denté a gros yeux

pagerol /pa.d͡ʒeˈɾɔɫ/ /pa.ʒeˈɾɔɫ/ /pə.ʒəˈɾɔɫ/ n masc
paysan

pagesot /pa.d͡ʒeˈzɔt/ /pa.ʒeˈzɔt/ /pə.ʒəˈzɔt/ n masc
jacques

paginar /pa.d͡ʒiˈna/ /pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /pa.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pagina paginada paginades paginam paginant paginar paginara paginaran paginarem paginaren paginares paginareu paginaria paginarien paginaries paginarà paginaràs paginaré paginaríem paginaríeu paginassen paginasses paginassin paginassis paginat paginats paginau paginava paginaven paginaves pagine paginem paginen pagines paginessen paginesses paginessin paginessis pagineu pagini paginin paginis pagino paginà paginàrem paginàreu paginàs paginàssem paginàsseu paginàssim paginàssiu paginàvem paginàveu paginés paginéssem paginésseu paginéssim paginéssiu paginí pagín sept val v
paginer

pagre /ˈpa.ɣɾe/ /ˈpa.ɣɾə/ n masc
pagre

pagre reial n masc
pagre à points bleus

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
paysan

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
paysage

pal /ˈpaɫ/ n masc
poteau
Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.
(esports de pilota) Impacte d'una pilota en joc en el travesser o en un dels dos pals d'una porteria.
(corfbol) Cadascuna de les dues barres de metall o fusta d’una pista de joc, una per a cada camp, situades a una distància del punt mig de la línia de fons respectiva corresponent a una sisena part de la llargada total de la pista, que serveixen per a sostenir les cistelles.

pal d'individuals n masc
piquet de simple

pal de fora n masc
poteau de limite de jeu

pal de la porteria n masc
montant du but

pal de racó n masc
poteau de but

pal de subjecció n masc
poteau de suspension

pal de toc n masc
poteau de touche

pal del banderó n masc
piquet

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
raquette pala
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
raquette
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
pala
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una pala.
lame
(hoquei) Part inferior corba d'un estic, que s'utilitza per a conduir o colpejar la bola o el disc.
coup-de-pied
(calçat) empenya del calçat.

pala combinada n fem
raquette combi

pala curta n fem
pala corta
(pilota basca) Pala de 51 cm de llargada màxima, 10,5 cm d'amplada màxima, de 2,5 a 3 cm de gruix i de 650 a 750 g de pes.

pala llarga n fem
grosse pala
(pilota basca) Pala de 52,5 cm de llargada màxima, 10,5 cm d'amplada màxima, de 2,5 a 3,5 cm de gruix i de 800 a 900 g de pes.

palafanga /pa.ɫaˈfaŋ.ɡa/ /pə.ɫəˈfaŋ.ɡə/ n fem
bêche

palaia /paˈɫa.ja/ /pəˈɫa.jə/ n fem
feuille

palaia d'ulls grossos n fem
fausse limande de Ruppell

palaia misèries n fem
phrynorhombe unimaculé

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
levier

palanca de control n fem
manche à balai

palangre /paˈɫaŋ.ɡɾe/ /pəˈɫaŋ.ɡɾə/ n masc
palangre

palatalitzar /pa.ɫa.ta.ɫiˈd͡za/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈza/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɫə.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palatalitz palatalitza palatalitzada palatalitzades palatalitzam palatalitzant palatalitzar palatalitzara palatalitzaran palatalitzarem palatalitzaren palatalitzares palatalitzareu palatalitzaria palatalitzarien palatalitzaries palatalitzarà palatalitzaràs palatalitzaré palatalitzaríem palatalitzaríeu palatalitzassen palatalitzasses palatalitzassin palatalitzassis palatalitzat palatalitzats palatalitzau palatalitzava palatalitzaven palatalitzaves palatalitze palatalitzem palatalitzen palatalitzes palatalitzessen palatalitzesses palatalitzessin palatalitzessis palatalitzeu palatalitzi palatalitzin palatalitzis palatalitzo palatalitzà palatalitzàrem palatalitzàreu palatalitzàs palatalitzàssem palatalitzàsseu palatalitzàssim palatalitzàssiu palatalitzàvem palatalitzàveu palatalitzés palatalitzéssem palatalitzésseu palatalitzéssim palatalitzéssiu palatalitzí sept val v
palataliser

palau n masc
palais

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palege palegem palegen paleges palegessen palegesses palegessin palegessis palegeu palegi palegin palegis palegés palegéssem palegésseu palegéssim palegéssiu palegí paleig paleja palejada palejades palejam palejant palejar palejara palejaran palejarem palejaren palejares palejareu palejaria palejarien palejaries palejarà palejaràs palejaré palejaríem palejaríeu palejassen palejasses palejassin palejassis palejat palejats palejau palejava palejaven palejaves palejo palejà palejàrem palejàreu palejàs palejàssem palejàsseu palejàssim palejàssiu palejàvem palejàveu sept val v
pelleter
Treballar amb la pala.
pagayer
(nàutica) Servir-se de la pala amb una o dues culleres per a fer avançar cap endavant una embarcació (caiac o canoa) en l’aigua.

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
paleographie

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫe.uˈɫi.tik/ adj masc
paléolithique

palesar /pa.ɫeˈza/ /pa.ɫeˈzaɾ/ /pə.ɫəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palesa palesada palesades palesam palesant palesar palesara palesaran palesarem palesaren palesares palesareu palesaria palesarien palesaries palesarà palesaràs palesaré palesaríem palesaríeu palesassen palesasses palesassin palesassis palesat palesats palesau palesava palesaven palesaves palese palesem palesen paleses palesessen palesesses palesessin palesessis paleseu palesi palesin palesis paleso palesà palesàrem palesàreu palesàs palesàssem palesàsseu palesàssim palesàssiu palesàvem palesàveu palesés paleséssem palesésseu paleséssim paleséssiu palesí palès sept val v
mettre en évidence

palestra /paˈɫes.tɾa/ /pəˈɫes.tɾə/ n fem
arène

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
caillou
(geologia) Partícula amb una granulometria entre 4 i 64 mm de diàmetre.
palette
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.
palet
(petanca) Llançament executat de manera que la bola llançada s'allunya una mica del lloc de l'impacte amb la bola contrària.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n fem
truelle
(construcció) Eina consistent en una planxa triangular amb un mànec que permet treballar i aplicar una mescla de construcció com morter, ciment, etc.
palette
(pintura) Làmina de fusta ovalada on el pintor hi disposa els colors a emprar.
paleta
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una paleta.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
maçon
Mestre obrer de la construcció.

paleta de colors n fem
palette de couleurs

paleta de cuir n fem
paleta paleta pelote de cuir
(pilota basca) Paleta massissa de 50 cm de llargada màxima, de 13,5 cm d'amplada màxima, de 2,5 cm de gruix i de 550 a 600 g de pes.

paleta de goma n fem
paleta pelote de gomme
(pilota basca) Paleta constituïda generalment per més d'una peça, de 50 cm de llargada màxima, de 17,5 cm d'amplada màxima, d'1 cm de gruix i de 400 a 500 g de pes.

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ n masc
palimpseste
Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
paille

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
meule

pallissa /paˈʎi.sa/ /pəˈji.sə/ /pəˈʎi.sə/ n fem
raclée
Palissa, gran quantitat de cops de pal o d'altra mena rebuts fruit d'una agressió.

pallol /paˈʎɔɫ/ /pəˈjɔɫ/ /pəˈʎɔɫ/ n masc
silo
Edifici públic on es guardava el gra.
soute
(nàutica) Compartiment en la bodega d’un vaixell on es guarden les provisions.

palmarès /paɫ.maˈɾes/ /pəɫ.məˈɾɛs/ n masc
palmarès

palmatòria /paɫ.maˈtɔ.ɾi.a/ /pəɫ.məˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
bougeoir

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
paume
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.
centre
(beisbol) Part central i més profunda d'un guant, que els defensors utilitzen per a agafar la pilota amb més seguretat.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palmier
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.
Dolç de pastisseria fet de pasta de full caramel·litzat o amb cobertura de xocolata negra.

palomida /pa.ɫoˈmi.ða/ /pə.ɫoˈmi.ðə/ /pə.ɫuˈmi.ðə/ n fem
liche

palomida xica n fem
liche glauca

palpar /paɫˈpa/ /paɫˈpaɾ/ /pəɫˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ palp palpa palpada palpades palpam palpant palpar palpara palparan palparem palparen palpares palpareu palparia palparien palparies palparà palparàs palparé palparíem palparíeu palpassen palpasses palpassin palpassis palpat palpats palpau palpava palpaven palpaves palpe palpem palpen palpes palpessen palpesses palpessin palpessis palpeu palpi palpin palpis palpo palpà palpàrem palpàreu palpàs palpàssem palpàsseu palpàssim palpàssiu palpàvem palpàveu palpés palpéssem palpésseu palpéssim palpéssiu palpí sept val v
palper

palpejar /paɫ.peˈd͡ʒa/ /paɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /paɫ.peˈʒa/ /pəɫ.pəˈd͡ʒa/ /pəɫ.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palpege palpegem palpegen palpeges palpegessen palpegesses palpegessin palpegessis palpegeu palpegi palpegin palpegis palpegés palpegéssem palpegésseu palpegéssim palpegéssiu palpegí palpeig palpeja palpejada palpejades palpejam palpejant palpejar palpejara palpejaran palpejarem palpejaren palpejares palpejareu palpejaria palpejarien palpejaries palpejarà palpejaràs palpejaré palpejaríem palpejaríeu palpejassen palpejasses palpejassin palpejassis palpejat palpejats palpejau palpejava palpejaven palpejaves palpejo palpejà palpejàrem palpejàreu palpejàs palpejàssem palpejàsseu palpejàssim palpejàssiu palpejàvem palpejàveu sept val v
tâter

palpitar /paɫ.piˈta/ /paɫ.piˈtaɾ/ /pəɫ.piˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ palpit palpita palpitada palpitades palpitam palpitant palpitar palpitara palpitaran palpitarem palpitaren palpitares palpitareu palpitaria palpitarien palpitaries palpitarà palpitaràs palpitaré palpitaríem palpitaríeu palpitassen palpitasses palpitassin palpitassis palpitat palpitats palpitau palpitava palpitaven palpitaves palpite palpitem palpiten palpites palpitessen palpitesses palpitessin palpitessis palpiteu palpiti palpitin palpitis palpito palpità palpitàrem palpitàreu palpitàs palpitàssem palpitàsseu palpitàssim palpitàssiu palpitàvem palpitàveu palpités palpitéssem palpitésseu palpitéssim palpitéssiu palpití sept val v
palpiter

palplantar-se /ˌpaɫ.pɫanˈtaɾ.se/ /ˌpaɫ.pɫən.tərˈsə/ /ˌpaɫ.pɫənˈtar.sə/ /ˌpaɫ.pɫənˈtaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palplant palplanta palplantada palplantades palplantam palplantant palplantar palplantara palplantaran palplantarem palplantaren palplantares palplantareu palplantaria palplantarien palplantaries palplantarà palplantaràs palplantaré palplantaríem palplantaríeu palplantassen palplantasses palplantassin palplantassis palplantat palplantats palplantau palplantava palplantaven palplantaves palplante palplantem palplanten palplantes palplantessen palplantesses palplantessin palplantessis palplanteu palplanti palplantin palplantis palplanto palplantà palplantàrem palplantàreu palplantàs palplantàssem palplantàsseu palplantàssim palplantàssiu palplantàvem palplantàveu palplantés palplantéssem palplantésseu palplantéssim palplantéssiu palplantí sept val v
figer

pals /ˈpaɫs/ n masc
poteaux de but

paludisme /pa.ɫuˈðiz.me/ /pə.ɫuˈðiz.mə/ n masc
paludisme
malària

palustre /paˈɫus.tɾe/ /pəˈɫus.tɾə/ adj
palustre

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
palladium

pal·li /ˈpa.ɫi/ /ˈpaɫ.ɫi/ n masc
pallium

pal·liar /pa.ɫiˈa/ /paɫ.ɫiˈa/ /paɫ.ɫiˈaɾ/ /pə.ɫiˈa/ /pəɫ.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pal·lia pal·liada pal·liades pal·liam pal·liant pal·liar pal·liara pal·liaran pal·liarem pal·liaren pal·liares pal·liareu pal·liaria pal·liarien pal·liaries pal·liarà pal·liaràs pal·liaré pal·liaríem pal·liaríeu pal·liassen pal·liasses pal·liassin pal·liassis pal·liat pal·liats pal·liau pal·liava pal·liaven pal·liaves pal·lie pal·liem pal·lien pal·lies pal·liessen pal·liesses pal·liessin pal·liessis pal·lieu pal·lii pal·lio pal·lià pal·liàrem pal·liàreu pal·liàs pal·liàssem pal·liàsseu pal·liàssim pal·liàssiu pal·liàvem pal·liàveu pal·liés pal·liéssem pal·liésseu pal·liéssim pal·liéssiu pal·lií pal·liï pal·liïn pal·liïs sept val v
pallier

pal·liatiu /pa.ɫi.aˈtiw/ /paɫ.ɫi.aˈtiw/ /pə.ɫi.əˈtiw/ /pəɫ.ɫi.əˈtiw/ adj masc
palliatif

palès /paˈɫes/ adj masc
évident

pamflet /paɱˈfɫet/ /pəɱˈfɫɛt/ n masc
pamphlet

pampalluguejar /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒa/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈʒa/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈd͡ʒa/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pampalluguege pampalluguegem pampalluguegen pampallugueges pampalluguegessen pampalluguegesses pampalluguegessin pampalluguegessis pampalluguegeu pampalluguegi pampalluguegin pampalluguegis pampalluguegés pampalluguegéssem pampalluguegésseu pampalluguegéssim pampalluguegéssiu pampalluguegí pampallugueig pampallugueja pampalluguejada pampalluguejades pampalluguejam pampalluguejant pampalluguejar pampalluguejara pampalluguejaran pampalluguejarem pampalluguejaren pampalluguejares pampalluguejareu pampalluguejaria pampalluguejarien pampalluguejaries pampalluguejarà pampalluguejaràs pampalluguejaré pampalluguejaríem pampalluguejaríeu pampalluguejassen pampalluguejasses pampalluguejassin pampalluguejassis pampalluguejat pampalluguejats pampalluguejau pampalluguejava pampalluguejaven pampalluguejaves pampalluguejo pampalluguejà pampalluguejàrem pampalluguejàreu pampalluguejàs pampalluguejàssem pampalluguejàsseu pampalluguejàssim pampalluguejàssiu pampalluguejàvem pampalluguejàveu sept val v
papilloter

pampallugues /pam.paˈʎu.ɣes/ /pəm.pəˈʎu.ɣəs/ n fem
papillotement

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
panacée

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda

pandemònium /pan.deˈmɔ.ni.um/ /pən.dəˈmɔ.ni.um/ n masc
pandémonium

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
tambour de basque

pandero /panˈde.ɾo/ /pənˈdɛ.ɾu/ n masc
pandero
Instrument membranòfon que consisteix en un cèrcol ample de fusta amb l'ull tapat per un costat o per ambdós amb una pell prima i tibant, sovint amb forats en el cèrcol en els quals van uns cascavells o sonalls.

pandora /panˈdo.ɾa/ /pənˈdo.ɾə/ n fem
pandora

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandémie

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandémique

panegiritzar /pa.ne.d͡ʒi.ɾiˈza/ /pa.ne.d͡ʒi.ɾiˈzaɾ/ /pa.ne.ʒi.ɾiˈd͡za/ /pə.nə.ʒi.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ panegiritz panegiritza panegiritzada panegiritzades panegiritzam panegiritzant panegiritzar panegiritzara panegiritzaran panegiritzarem panegiritzaren panegiritzares panegiritzareu panegiritzaria panegiritzarien panegiritzaries panegiritzarà panegiritzaràs panegiritzaré panegiritzaríem panegiritzaríeu panegiritzassen panegiritzasses panegiritzassin panegiritzassis panegiritzat panegiritzats panegiritzau panegiritzava panegiritzaven panegiritzaves panegiritze panegiritzem panegiritzen panegiritzes panegiritzessen panegiritzesses panegiritzessin panegiritzessis panegiritzeu panegiritzi panegiritzin panegiritzis panegiritzo panegiritzà panegiritzàrem panegiritzàreu panegiritzàs panegiritzàssem panegiritzàsseu panegiritzàssim panegiritzàssiu panegiritzàvem panegiritzàveu panegiritzés panegiritzéssem panegiritzésseu panegiritzéssim panegiritzéssiu panegiritzí sept val v
panégyriquer

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
panégyrique
Oració retòrica en alabança d'algú.

panel /paˈneɫ/ /pəˈnɛɫ/ n masc
panel

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
cafard

panescalm /pa.nesˈkaɫm/ /pə.nəsˈkaɫm/ n masc
paliscalme

panificar /pa.ni.fiˈka/ /pa.ni.fiˈkaɾ/ /pə.ni.fiˈka/ /pə.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ panific panifica panificada panificades panificam panificant panificar panificara panificaran panificarem panificaren panificares panificareu panificaria panificarien panificaries panificarà panificaràs panificaré panificaríem panificaríeu panificassen panificasses panificassin panificassis panificat panificats panificau panificava panificaven panificaves panifico panificà panificàrem panificàreu panificàs panificàssem panificàsseu panificàssim panificàssiu panificàvem panificàveu panifique panifiquem panifiquen panifiques panifiquessen panifiquesses panifiquessin panifiquessis panifiqueu panifiqui panifiquin panifiquis panifiqués panifiquéssem panifiquésseu panifiquéssim panifiquéssiu panifiquí sept val v
panifier

panoli /pəˈnɔ.ɫi/ adj
sot

panorama /pa.noˈɾa.ma/ /pə.noˈɾa.mə/ /pə.nuˈɾa.mə/ n masc
panorama

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
raisin sec
Gra de raïm dessecat al sol.
bouton de fièvre
Herpes labial.

pansir /panˈsi/ /panˈsiɾ/ /pənˈsi/ bal n-occ occ panseix panseixen panseixes panseixi panseixin panseixis panseixo pansesc pansesqui pansesquin pansesquis pansia pansida pansides pansien pansies pansiguem pansigueu pansim pansint pansir pansira pansiran pansirem pansiren pansires pansireu pansiria pansirien pansiries pansirà pansiràs pansiré pansiríem pansiríeu pansisc pansisca pansisquen pansisques pansissen pansisses pansissin pansissis pansit pansits pansiu pansix pansixen pansixes pansixo pansí pansíem pansíeu pansírem pansíreu pansís pansíssem pansísseu pansíssim pansíssiu sept val v
flétrir

pansit /panˈsit/ /pənˈsit/ adj masc
flétri

pantagruèlic /pan.ta.ɣɾuˈɛ.ɫik/ /pən.tə.ɣɾuˈɛ.ɫik/ adj masc
pantagruélique

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
écran
(basquetbol, handbol) Acció ofensiva d'un o més atacants consistent a obstruir amb el cos l'acció defensiva d'un o més adversaris per a facilitar el llançament d'un company d'equip.
écran abat-jour
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantalla col·lectiva n fem
écran collectif

pantalla de dos jugadors n fem
double écran

pantalla de tres jugadors n fem
triple écran

pantalla individual n fem
écran individuel

pantalà /pan.taˈɫa/ /pən.təˈɫa/ n masc
ponton

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
pantalon

panteix /panˈtaјʃ/ /pənˈtɛʃ/ n masc
halètement

panteixar /pan.tejˈʃa/ /pan.tejˈʃaɾ/ /pan.teˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) panteix panteixa panteixada panteixades panteixam panteixant panteixar panteixaran panteixarem panteixaren panteixares panteixareu panteixaria panteixarien panteixaries panteixarà panteixaràs panteixaré panteixaríem panteixaríeu panteixassen panteixasses panteixassin panteixassis panteixat panteixats panteixau panteixava panteixaven panteixaves panteixem panteixen panteixes panteixessen panteixesses panteixessin panteixessis panteixeu panteixi panteixin panteixis panteixo panteixà panteixàrem panteixàreu panteixàs panteixàssem panteixàsseu panteixàssim panteixàssiu panteixàvem panteixàveu panteixés panteixéssem panteixésseu panteixéssim panteixéssiu panteixí sept v
souffler

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
pantéon

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
marais

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
pantographe

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
ventre
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
mollet

pany n masc
serrure
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

panícula /paˈni.ku.ɫa/ /pəˈni.ku.ɫə/ n fem
panicule

paona /paˈo.na/ /pəˈo.nə/ n fem
grondin camard

papa /ˈpa.pa/ n masc
papa
(familiarment) pare
pape
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
papillon
Insecte lepidòpter.

papallonejar /pa.pa.ʎo.neˈd͡ʒa/ /pa.pa.ʎo.neˈd͡ʒaɾ/ /pa.pa.ʎo.neˈʒa/ /pə.pə.ju.nəˈʒa/ /pə.pə.ʎo.nəˈd͡ʒa/ /pə.pə.ʎu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ papallonege papallonegem papallonegen papalloneges papallonegessen papallonegesses papallonegessin papallonegessis papallonegeu papallonegi papallonegin papallonegis papallonegés papallonegéssem papallonegésseu papallonegéssim papallonegéssiu papallonegí papalloneig papalloneja papallonejada papallonejades papallonejam papallonejant papallonejar papallonejara papallonejaran papallonejarem papallonejaren papallonejares papallonejareu papallonejaria papallonejarien papallonejaries papallonejarà papallonejaràs papallonejaré papallonejaríem papallonejaríeu papallonejassen papallonejasses papallonejassin papallonejassis papallonejat papallonejats papallonejau papallonejava papallonejaven papallonejaves papallonejo papallonejà papallonejàrem papallonejàreu papallonejàs papallonejàssem papallonejàsseu papallonejàssim papallonejàssiu papallonejàvem papallonejàveu sept val v
papillonner

papar /paˈpa/ /paˈpaɾ/ /pəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pap papa papada papades papam papant papar papara paparan paparem paparen papares papareu paparia paparien paparies paparà paparàs paparé paparíem paparíeu papassen papasses papassin papassis papat papats papau papava papaven papaves pape papem papen papes papessen papesses papessin papessis papeu papi papin papis papo papà papàrem papàreu papàs papàssem papàsseu papàssim papàssiu papàvem papàveu papés papéssem papésseu papéssim papéssiu papí sept val v
avaler

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
tique
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
crampon
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

papat /paˈpat/ /pəˈpat/ n masc
papauté

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
papier
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
rôle papier
rol, actuació

paper higiènic n masc
papier toilette papier hygiénique

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ n fem
tâches administratives

paperera /pa.peˈɾe.ɾa/ /pə.pəˈɾe.ɾə/ n fem
poubelle
Cistella on es llença els papers inútils i altres residus.

paperina /pə.pəˈɾi.nə/ n fem
cornet
Paper enrotllat en forma de con.

papessa /paˈpe.sa/ /pəˈpə.sə/ /pəˈpɛ.sə/ n fem
papesse

papiament /pa.pi.aˈmen/ /pa.pi.aˈment/ /pə.pi.əˈmen/ /pə.pi.əˈment/ n masc
papiamento

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ n fem
papille

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papyrus

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
origami

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ papissotege papissotegem papissotegen papissoteges papissotegessen papissotegesses papissotegessin papissotegessis papissotegeu papissotegi papissotegin papissotegis papissotegés papissotegéssem papissotegésseu papissotegéssim papissotegéssiu papissotegí papissoteig papissoteja papissotejada papissotejades papissotejam papissotejant papissotejar papissotejara papissotejaran papissotejarem papissotejaren papissotejares papissotejareu papissotejaria papissotejarien papissotejaries papissotejarà papissotejaràs papissotejaré papissotejaríem papissotejaríeu papissotejassen papissotejasses papissotejassin papissotejassis papissotejat papissotejats papissotejau papissotejava papissotejaven papissotejaves papissotejo papissotejà papissotejàrem papissotejàreu papissotejàs papissotejàssem papissotejàsseu papissotejàssim papissotejàssiu papissotejàvem papissotejàveu sept val v
zozoter

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
paquet
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.
(rugbi) Conjunt de davanters d'un equip.

paquet d'activitats d'aprenentatge n masc
guide d'accompagnement

par /ˈpar/ n masc
normale

para-sol /ˌpa.ɾaˈsɔɫ/ /ˌpa.ɾəˈsɔɫ/ n masc
parasol

paraboloïdal /pa.ɾa.bo.ɫo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.bo.ɫo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.bu.ɫu.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.βu.ɫu.iˈðaɫ/ adj
paraboloïdal

paracaigudisme /ˌpa.ɾa.kaj.ɣuˈðiz.me/ /ˌpa.ɾə.kəj.ɣuˈðiz.mə/ n masc
parachutisme

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
arrêt halte
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.
arrêt
(basquetbol) Acció i efecte d'un jugador de deixar de desplaçar-se mentre fa botar la pilota o espera que la hi passin.

parada de salt n fem
arrêt simultané

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
paradigme

paradigma comprensiu n masc
paradigme compréhensif

paradigma de recerca n masc
démarche de recherche

paradigma educatiu n masc
paradigme éducatif

paradigma interpretatiu n masc
paradigme interprétatif

paradigma positivista n masc
paradigme positiviste

paradigma postpositivista n masc
paradigme postpositiviste

paradigma social n masc
paradigme critique

paradisíac /pa.ɾa.ðiˈsi.ak/ /pə.ɾə.ðiˈzi.ək/ adj masc
paradisiaque

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradoxe

paradoxal /pa.ɾa.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ adj
paradoxal

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
paradis cieux

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
garde-boue

parafinar /pa.ɾa.fiˈna/ /pa.ɾa.fiˈnaɾ/ /pə.ɾə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parafina parafinada parafinades parafinam parafinant parafinar parafinara parafinaran parafinarem parafinaren parafinares parafinareu parafinaria parafinarien parafinaries parafinarà parafinaràs parafinaré parafinaríem parafinaríeu parafinassen parafinasses parafinassin parafinassis parafinat parafinats parafinau parafinava parafinaven parafinaves parafine parafinem parafinen parafines parafinessen parafinesses parafinessin parafinessis parafineu parafini parafinin parafinis parafino parafinà parafinàrem parafinàreu parafinàs parafinàssem parafinàsseu parafinàssim parafinàssiu parafinàvem parafinàveu parafinés parafinéssem parafinésseu parafinéssim parafinéssiu parafiní parafín sept val v
paraffiner

parafrasejar /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒa/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈd͡ʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parafrasege parafrasegem parafrasegen parafraseges parafrasegessen parafrasegesses parafrasegessin parafrasegessis parafrasegeu parafrasegi parafrasegin parafrasegis parafrasegés parafrasegéssem parafrasegésseu parafrasegéssim parafrasegéssiu parafrasegí parafraseig parafraseja parafrasejada parafrasejades parafrasejam parafrasejant parafrasejar parafrasejara parafrasejaran parafrasejarem parafrasejaren parafrasejares parafrasejareu parafrasejaria parafrasejarien parafrasejaries parafrasejarà parafrasejaràs parafrasejaré parafrasejaríem parafrasejaríeu parafrasejassen parafrasejasses parafrasejassin parafrasejassis parafrasejat parafrasejats parafrasejau parafrasejava parafrasejaven parafrasejaves parafrasejo parafrasejà parafrasejàrem parafrasejàreu parafrasejàs parafrasejàssem parafrasejàsseu parafrasejàssim parafrasejàssiu parafrasejàvem parafrasejàveu sept val v
paraphraser

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
parapluie

paraire /paˈɾaj.ɾe/ /pəˈɾaj.ɾə/ n neut
drapier

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paralitz paralitza paralitzada paralitzades paralitzam paralitzant paralitzar paralitzara paralitzaran paralitzarem paralitzaren paralitzares paralitzareu paralitzaria paralitzarien paralitzaries paralitzarà paralitzaràs paralitzaré paralitzaríem paralitzaríeu paralitzassen paralitzasses paralitzassin paralitzassis paralitzat paralitzats paralitzau paralitzava paralitzaven paralitzaves paralitze paralitzem paralitzen paralitzes paralitzessen paralitzesses paralitzessin paralitzessis paralitzeu paralitzi paralitzin paralitzis paralitzo paralitzà paralitzàrem paralitzàreu paralitzàs paralitzàssem paralitzàsseu paralitzàssim paralitzàssiu paralitzàvem paralitzàveu paralitzés paralitzéssem paralitzésseu paralitzéssim paralitzéssiu paralitzí sept val v
paralyser

paralogitzar /pa.ɾa.ɫo.d͡ʒiˈza/ /pa.ɾa.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /pa.ɾa.ɫo.ʒiˈd͡za/ /pə.ɾə.ɫo.ʒiˈd͡za/ /pə.ɾə.ɫu.ʒiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ paralogitz paralogitza paralogitzada paralogitzades paralogitzam paralogitzant paralogitzar paralogitzara paralogitzaran paralogitzarem paralogitzaren paralogitzares paralogitzareu paralogitzaria paralogitzarien paralogitzaries paralogitzarà paralogitzaràs paralogitzaré paralogitzaríem paralogitzaríeu paralogitzassen paralogitzasses paralogitzassin paralogitzassis paralogitzat paralogitzats paralogitzau paralogitzava paralogitzaven paralogitzaves paralogitze paralogitzem paralogitzen paralogitzes paralogitzessen paralogitzesses paralogitzessin paralogitzessis paralogitzeu paralogitzi paralogitzin paralogitzis paralogitzo paralogitzà paralogitzàrem paralogitzàreu paralogitzàs paralogitzàssem paralogitzàsseu paralogitzàssim paralogitzàssiu paralogitzàvem paralogitzàveu paralogitzés paralogitzéssem paralogitzésseu paralogitzéssim paralogitzéssiu paralogitzí sept val v
paralogiser

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
parallaxe

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
en ligne droite

paral·lelament /pa.ɾaɫˌɫɛ.ɫaˈmen/ /pa.ɾaɫˌɫɛ.ɫaˈment/ /pa.ɾaˌɫɛ.ɫaˈmen/ /pə.ɾəɫˌɫɛ.ɫəˈmen/ /pə.ɾəɫˌɫɛ.ɫəˈment/ /pə.ɾəˌɫɛ.ɫəˈmen/ adv
parallèlement

paral·lelitzar /pa.ɾa.ɫe.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫe.ɫiˈza/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫə.ɫiˈd͡za/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ paral·lelitz paral·lelitza paral·lelitzada paral·lelitzades paral·lelitzam paral·lelitzant paral·lelitzar paral·lelitzara paral·lelitzaran paral·lelitzarem paral·lelitzaren paral·lelitzares paral·lelitzareu paral·lelitzaria paral·lelitzarien paral·lelitzaries paral·lelitzarà paral·lelitzaràs paral·lelitzaré paral·lelitzaríem paral·lelitzaríeu paral·lelitzassen paral·lelitzasses paral·lelitzassin paral·lelitzassis paral·lelitzat paral·lelitzats paral·lelitzau paral·lelitzava paral·lelitzaven paral·lelitzaves paral·lelitze paral·lelitzem paral·lelitzen paral·lelitzes paral·lelitzessen paral·lelitzesses paral·lelitzessin paral·lelitzessis paral·lelitzeu paral·lelitzi paral·lelitzin paral·lelitzis paral·lelitzo paral·lelitzà paral·lelitzàrem paral·lelitzàreu paral·lelitzàs paral·lelitzàssem paral·lelitzàsseu paral·lelitzàssim paral·lelitzàssiu paral·lelitzàvem paral·lelitzàveu paral·lelitzés paral·lelitzéssem paral·lelitzésseu paral·lelitzéssim paral·lelitzéssiu paral·lelitzí sept val v
paralléliser

parament /pa.ɾaˈmen/ /pa.ɾaˈment/ /pə.ɾəˈmen/ /pə.ɾəˈment/ n masc
parement
Conjunt d’objectes o ornaments amb què es munta o es prepara una cosa per deixar-la en disposició de funcionar o de fer-la servir.
Cara d’un mur, d’una construcció.

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
paramilitaire

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
piège

parapet /pa.ɾaˈpet/ /pə.ɾəˈpɛt/ n masc
parapet

parapetar /pa.ɾa.peˈta/ /pa.ɾa.peˈtaɾ/ /pə.ɾə.pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parapet parapeta parapetada parapetades parapetam parapetant parapetar parapetara parapetaran parapetarem parapetaren parapetares parapetareu parapetaria parapetarien parapetaries parapetarà parapetaràs parapetaré parapetaríem parapetaríeu parapetassen parapetasses parapetassin parapetassis parapetat parapetats parapetau parapetava parapetaven parapetaves parapete parapetem parapeten parapetes parapetessen parapetesses parapetessin parapetessis parapeteu parapeti parapetin parapetis parapeto parapetà parapetàrem parapetàreu parapetàs parapetàssem parapetàsseu parapetàssim parapetàssiu parapetàvem parapetàveu parapetés parapetéssem parapetésseu parapetéssim parapetéssiu parapetí sept val v
abriter

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
paraplégie

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ par para parada parades param parant parar parara pararan pararem pararen parares parareu pararia pararien pararies pararà pararàs pararé pararíem pararíeu parassen parasses parassin parassis parat parats parau parava paraven paraves pare parem paren pares paressen paresses paressin paressis pareu pari parin paris paro parà paràrem paràreu paràs paràssem paràsseu paràssim paràssiu paràvem paràveu parés paréssem parésseu paréssim paréssiu parí sept val v
arrêter
Aturar una cosa perquè no avanci.
monter
Preparar una cosa per al seu funcionament o servei.

parasitar /pa.ɾa.ziˈta/ /pa.ɾa.ziˈtaɾ/ /pə.ɾə.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parasit parasita parasitada parasitades parasitam parasitant parasitar parasitara parasitaran parasitarem parasitaren parasitares parasitareu parasitaria parasitarien parasitaries parasitarà parasitaràs parasitaré parasitaríem parasitaríeu parasitassen parasitasses parasitassin parasitassis parasitat parasitats parasitau parasitava parasitaven parasitaves parasite parasitem parasiten parasites parasitessen parasitesses parasitessin parasitessis parasiteu parasiti parasitin parasitis parasito parasità parasitàrem parasitàreu parasitàs parasitàssem parasitàsseu parasitàssim parasitàssiu parasitàvem parasitàveu parasités parasitéssem parasitésseu parasitéssim parasitéssiu parasití sept val v
parasiter

parasíntesi /ˌpa.ɾaˈsin.te.zi/ /ˌpa.ɾəˈsin.tə.zi/ n fem
parasynthèse

parat /paˈɾat/ /pəˈɾat/ adj masc
mou

paratge /paˈɾa.d͡ʒe/ /pəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
noble pays
Espai natural.
Família d'ascendència noble.

parathormona /pa.ɾa.toɾˈmo.na/ /pə.ɾə.toɾˈmo.nə/ /pə.ɾə.turˈmo.nə/ n fem
parathormone

paratiroïdal /pa.ɾa.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
parathyroïde

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
parole mot
Allò que es diu.
parole
Compromís verbal.
Mot que expressa el pensament.

paraula generadora n fem
mot clé

paraulejar /pa.ɾaw.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɾaw.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾaw.ɫeˈʒa/ /pə.ɾəw.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɾəw.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ paraulege paraulegem paraulegen parauleges paraulegessen paraulegesses paraulegessin paraulegessis paraulegeu paraulegi paraulegin paraulegis paraulegés paraulegéssem paraulegésseu paraulegéssim paraulegéssiu paraulegí parauleig parauleja paraulejada paraulejades paraulejam paraulejant paraulejar paraulejara paraulejaran paraulejarem paraulejaren paraulejares paraulejareu paraulejaria paraulejarien paraulejaries paraulejarà paraulejaràs paraulejaré paraulejaríem paraulejaríeu paraulejassen paraulejasses paraulejassin paraulejassis paraulejat paraulejats paraulejau paraulejava paraulejaven paraulejaves paraulejo paraulejà paraulejàrem paraulejàreu paraulejàs paraulejàssem paraulejàsseu paraulejàssim paraulejàssiu paraulejàvem paraulejàveu sept val v
bavarder

parc /ˈpark/ adj masc
modéré
Moderat en les quantitats.

parc /ˈpark/ n masc
parc jardin public
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
jardin thématique

parcel·lar /par.seɫˈɫa/ /paɾ.seɫˈɫaɾ/ /paɾ.seˈɫa/ /pər.səɫˈɫa/ /pər.səˈɫa/ /pəɾ.səɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parcel parcel·la parcel·lada parcel·lades parcel·lam parcel·lant parcel·lar parcel·lara parcel·laran parcel·larem parcel·laren parcel·lares parcel·lareu parcel·laria parcel·larien parcel·laries parcel·larà parcel·laràs parcel·laré parcel·laríem parcel·laríeu parcel·lassen parcel·lasses parcel·lassin parcel·lassis parcel·lat parcel·lats parcel·lau parcel·lava parcel·laven parcel·laves parcel·le parcel·lem parcel·len parcel·les parcel·lessen parcel·lesses parcel·lessin parcel·lessis parcel·leu parcel·li parcel·lin parcel·lis parcel·lo parcel·là parcel·làrem parcel·làreu parcel·làs parcel·làssem parcel·làsseu parcel·làssim parcel·làssiu parcel·làvem parcel·làveu parcel·lés parcel·léssem parcel·lésseu parcel·léssim parcel·léssiu parcel·lí sept val v
parceller

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
partiel

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
moineau piaf
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
père papa
Progenitor masculí.

paredar /pa.ɾeˈða/ /pa.ɾeˈðaɾ/ /pə.ɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pared pareda paredada paredades paredam paredant paredar paredara paredaran paredarem paredaren paredares paredareu paredaria paredarien paredaries paredarà paredaràs paredaré paredaríem paredaríeu paredassen paredasses paredassin paredassis paredat paredats paredau paredava paredaven paredaves parede paredem pareden paredes paredessen paredesses paredessin paredessis paredeu paredi paredin paredis paredo paredà paredàrem paredàreu paredàs paredàssem paredàsseu paredàssim paredàssiu paredàvem paredàveu paredés paredéssem paredésseu paredéssim paredéssiu paredí sept val v
murer

paredó n masc
grand errebot

pareidolia /pa.ɾej.ðoˈɫi.a/ /pə.ɾəj.ðoˈɫi.ə/ /pə.ɾəj.ðuˈɫi.ə/ n masc
paréidolie

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ parella parells adj masc
pareil
Dos semblants o iguals.
pair
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
paire
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.
un
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.

parell mínim n masc
paire minimale

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
couple
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
paire doublette
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parella mixta n fem
paire de mixte

parella restadora n fem
paire qui reçoit

parella servidora n fem
paire qui sert

parellada /pa.ɾeˈʎa.ða/ /pə.ɾəˈja.ðə/ /pə.ɾəˈʎa.ðə/ n
parellada

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
appparier deux pair
Forma plural de parell.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
parémiologie

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
Notre Père

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ n masc
parent

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ adj
parental

pareo /paˈɾe.o/ /paˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.u/ n masc
paréo

parer /paˈɾe/ /paˈɾeɾ/ /pəˈɾə/ /pəˈɾɛ/ n masc
jugement

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
parents
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
mur
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.
(pilota, esports de raqueta) Cadascun dels murs d'una pista de joc que la limiten, generalment considerats també superfície vàlida per al joc.
passe et va
(esports de pilota) Successió d'accions consistents en una primera passada d'un jugador a un company d'equip, la superació d'un adversari per part del passador i una segona passada del jugador que té la pilota, la bola o el disc al mateix jugador que l'hi havia passat.

paret de rebot n fem
mur d'errebot

paret doble n fem
une-deux-trois

paret dreta n fem
mur de droite

paret esquerra n fem
mur de gauche

paret lateral n fem
mur latéral
(pàdel) Cadascuna de les quatre parets d'una pista de joc, de 4 m de llargada, que la delimiten parcialment pels costats.
(esquaix, raquetbol) Cadascuna de les dues parets d'una pista de joc que la delimiten pels costats.

paret posterior n fem
mur arrière

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
accoucher

parió /pa.ɾiˈo/ /pə.ɾiˈo/ adj masc
pareil
Igual, semblant, company, companyó, parell.

parkour /parˈkur/ n masc
parkour

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
parle

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlement
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentar /par.ɫa.menˈta/ /paɾ.ɫa.menˈta/ /paɾ.ɫa.menˈtaɾ/ /pər.ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parlament parlamenta parlamentada parlamentades parlamentam parlamentant parlamentar parlamentara parlamentaran parlamentarem parlamentaren parlamentares parlamentareu parlamentaria parlamentarien parlamentaries parlamentarà parlamentaràs parlamentaré parlamentaríem parlamentaríeu parlamentassen parlamentasses parlamentassin parlamentassis parlamentat parlamentats parlamentau parlamentava parlamentaven parlamentaves parlamente parlamentem parlamenten parlamentes parlamentessen parlamentesses parlamentessin parlamentessis parlamenteu parlamenti parlamentin parlamentis parlamento parlamentà parlamentàrem parlamentàreu parlamentàs parlamentàssem parlamentàsseu parlamentàssim parlamentàssiu parlamentàvem parlamentàveu parlamentés parlamentéssem parlamentésseu parlamentéssim parlamentéssiu parlamentí sept val v
parlementer

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
parleur

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ n masc
parler
Manera d’expressar-se.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
parler dire
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parlotejar /par.ɫo.teˈʒa/ /paɾ.ɫo.teˈd͡ʒa/ /paɾ.ɫo.teˈd͡ʒaɾ/ /pər.ɫu.təˈʒa/ /pəɾ.ɫo.təˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parlotege parlotegem parlotegen parloteges parlotegessen parlotegesses parlotegessin parlotegessis parlotegeu parlotegi parlotegin parlotegis parlotegés parlotegéssem parlotegésseu parlotegéssim parlotegéssiu parlotegí parloteja parlotejada parlotejades parlotejant parlotejar parlotejara parlotejaran parlotejarem parlotejaren parlotejares parlotejareu parlotejaria parlotejarien parlotejaries parlotejarà parlotejaràs parlotejaré parlotejaríem parlotejaríeu parlotejassen parlotejasses parlotejat parlotejats parlotejava parlotejaven parlotejaves parlotejo parlotejà parlotejàrem parlotejàreu parlotejàssem parlotejàsseu parlotejàvem parlotejàveu sept val val (1) v
bavarder

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ parodia parodiada parodiades parodiam parodiant parodiar parodiara parodiaran parodiarem parodiaren parodiares parodiareu parodiaria parodiarien parodiaries parodiarà parodiaràs parodiaré parodiaríem parodiaríeu parodiassen parodiasses parodiassin parodiassis parodiat parodiats parodiau parodiava parodiaven parodiaves parodie parodiem parodien parodies parodiessen parodiesses parodiessin parodiessis parodieu parodii parodio parodià parodiàrem parodiàreu parodiàs parodiàssem parodiàsseu parodiàssim parodiàssiu parodiàvem parodiàveu parodiés parodiéssem parodiésseu parodiéssim parodiéssiu parodií parodiï parodiïn parodiïs sept val v
parodier

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
paupière

parpelleig /paɾ.peˈʎet͡ʃ/ /pər.pəˈʎɛt͡ʃ/ /pəɾ.pəˈʎət͡ʃ/ n masc
clignotement
(cinema, televisió) Sensació visual produïda per fluctuacions lumíniques periòdiques que s'estenen de pocs cicles fins a desenes de cicles per segon.

parpellejar /par.pe.ʎeˈʒa/ /paɾ.pe.ʎeˈd͡ʒa/ /paɾ.pe.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pər.pə.ʎəˈʒa/ /pəɾ.pə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parpellege parpellegem parpellegen parpelleges parpellegessen parpellegesses parpellegessin parpellegessis parpellegeu parpellegi parpellegin parpellegis parpellegés parpellegéssem parpellegésseu parpellegéssim parpellegéssiu parpellegí parpelleja parpellejada parpellejades parpellejant parpellejar parpellejara parpellejaran parpellejarem parpellejaren parpellejares parpellejareu parpellejaria parpellejarien parpellejaries parpellejarà parpellejaràs parpellejaré parpellejaríem parpellejaríeu parpellejassen parpellejasses parpellejat parpellejats parpellejava parpellejaven parpellejaves parpellejo parpellejà parpellejàrem parpellejàreu parpellejàssem parpellejàsseu parpellejàvem parpellejàveu sept val val (1) v
clignoter
Tancar i obrir les parpelles.

parrac /paˈrak/ /pəˈrak/ n masc
torchon

parrell /paˈreʎ/ n masc
gypse
Guix amb què s’acostuma a mesclar el vi.

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
paroissial

parroquià /pa.ro.kiˈa/ /pə.ro.kiˈa/ /pə.ru.kiˈa/ n masc
client

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ n masc
roucoulement
Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ parrupa parrupada parrupades parrupant parrupar parrupara parruparan parruparem parruparen parrupares parrupareu parruparia parruparien parruparies parruparà parruparàs parruparé parruparíem parruparíeu parrupassen parrupasses parrupat parrupats parrupava parrupaven parrupaves parrupe parrupem parrupen parrupes parrupessen parrupesses parrupessin parrupessis parrupeu parrupi parrupin parrupis parrupo parrupà parrupàrem parrupàreu parrupàssem parrupàsseu parrupàvem parrupàveu parrupés parrupéssem parrupésseu parrupéssim parrupéssiu parrupí sept val val (1) v
roucouler

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
paroisse

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
parcimonie

part n fem
partie
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.
chukka
(esports de pilota, polo) Cadascun dels períodes d'una durada establerta en què es divideix un partit, generalment separats per períodes de descans i disputats de manera que un mateix equip defensi en cadascun un camp diferent.

part n masc
accouchement
Acte de donar a llum a un infant.

part eutòcic n masc
accouchement naturel

part interessada n fem
partie intéressée

partenaire /par.teˈnɛɾ/ n neut
partenaire

parterot /paɾ.teˈɾɔt/ /pər.təˈɾɔt/ n masc
accoucheur
(col·loquial) llevador

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
participation

participació en el sistema educatiu n fem
participation à l'éducation

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
participant
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
participant
Individu que participa en alguna cosa.

participar /par.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpaɾ/ /pər.ti.siˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ particip participa participada participades participam participant participar participara participaran participarem participaren participares participareu participaria participarien participaries participarà participaràs participaré participaríem participaríeu participassen participasses participassin participassis participat participats participau participava participaven participaves participe participem participen participes participessen participesses participessin participessis participeu participi participin participis participo participà participàrem participàreu participàs participàssem participàsseu participàssim participàssiu participàvem participàveu participés participéssem participésseu participéssim participéssiu participí sept val v
participer
(intransitiu) Prendre part d'alguna activitat o grup.
faire part
(transitiu) Fer partícip, donar part, comunicar.

partició binària de l'espai n fem
partition binaire de l'espace

partició de l'espai n fem
partition de l'espace

particularitzar /par.ti.ku.ɫa.ɾiˈd͡za/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈza/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /pər.ti.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ particularitz particularitza particularitzada particularitzades particularitzam particularitzant particularitzar particularitzara particularitzaran particularitzarem particularitzaren particularitzares particularitzareu particularitzaria particularitzarien particularitzaries particularitzarà particularitzaràs particularitzaré particularitzaríem particularitzaríeu particularitzassen particularitzasses particularitzassin particularitzassis particularitzat particularitzats particularitzau particularitzava particularitzaven particularitzaves particularitze particularitzem particularitzen particularitzes particularitzessen particularitzesses particularitzessin particularitzessis particularitzeu particularitzi particularitzin particularitzis particularitzo particularitzà particularitzàrem particularitzàreu particularitzàs particularitzàssem particularitzàsseu particularitzàssim particularitzàssiu particularitzàvem particularitzàveu particularitzés particularitzéssem particularitzésseu particularitzéssim particularitzéssiu particularitzí sept val v
particulariser
Expressar alguna cosa amb totes les seves circumstàncies i particularitats.
distinguer
Fer especial distinció d’alguna persona.

partida /paɾˈti.ða/ /pərˈti.ðə/ n fem
partie
(esports de pilota, dards, escacs) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un joc o en pilota valenciana per a determinar un guanyador, consistent a arribar en primer lloc a una puntuació determinada, aconseguir una puntuació més alta que l'adversari o bé conduir l'adversari a una situació en la qual ja no pugui efectuar cap més jugada.

partida guardada n fem
sauvegarde

partida lliure n fem
partie libre

partionar /par.ti.oˈna/ /paɾ.ti.oˈna/ /paɾ.ti.oˈnaɾ/ /pər.ti.uˈna/ /pəɾ.ti.oˈna/ partiona partionada partionades partionant partionar partionaran partionarem partionaren partionares partionareu partionaria partionarien partionaries partionarà partionaràs partionaré partionaríem partionaríeu partionat partionats partionava partionaven partionaves partionem partionen partiones partionessen partionesses partionessin partionessis partioneu partioni partionin partionis partiono partionà partionàrem partionàreu partionàvem partionàveu partionés partionéssem partionésseu partionéssim partionéssiu partioní sept v
borner

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ bal n-occ occ parteix parteixen parteixes parteixi parteixin parteixis parteixo partesc partesqui partesquin partesquis partia partida partides partien parties partiguem partigueu partim partint partir partira partiran partirem partiren partires partireu partiria partirien partiries partirà partiràs partiré partiríem partiríeu partisc partisca partisquen partisques partissen partisses partissin partissis partit partits partiu partix partixen partixes partixo partí partíem partíeu partírem partíreu partís partíssem partísseu partíssim partíssiu sept val v
fendre
(transitiu) Trencar en dues parts, obrir al llarg.
partager
(transitiu) Dividir en parts per a repartir.
partir
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.
(intransitiu) Prendre com a base o punt de partida.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ adj masc
partisan
Relatiu o pertanyent als partisans.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ n masc
partisan
Membre d'un grup guerriller organitzat contra una ocupació estrangera o contra l'autoritat constituïda.

partit /paɾˈtit/ n masc
parti partie
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
match
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partit amb pot n masc
partie par trous primés

partit amistós n masc
match amical

partit de quatre boles n masc
fourball

partitiu /paɾ.tiˈtiw/ /pər.tiˈtiw/ adj masc
partitif

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
partition

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
particule

parvulari /par.βuˈɫa.ɾi/ /paɾ.vuˈɫa.ɾi/ /paɾ.βuˈɫa.ɾi/ /pər.buˈɫa.ɾi/ /pəɾ.vuˈɫa.ɾi/ n masc
école enfantine
Centre educatiu on s'imparteix ensenyament a infants en l'etapa precedent a l'educació obligatòria, entre els 3 i els 6 anys.
éducation préscolaire
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull els infants entre els 3 i els 6 anys, en el qual es procura que l'infant aprengui a fer ús del llenguatge, descobreixi les característiques físiques i socials de l'entorn en el qual viu, elabori una imatge d'ell mateix positiva i equilibrada i adquireixi els hàbits bàsics de comportament que li permetin una autonomia personal elemental.

parvulista /par.βuˈɫis.ta/ /par.βuˈɫis.te/ /paɾ.vuˈɫis.ta/ /paɾ.vuˈɫis.te/ /paɾ.βuˈɫis.ta/ /paɾ.βuˈɫis.te/ /pər.buˈɫis.tə/ /pəɾ.vuˈɫis.tə/ n neut
éducateur en garderie

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parabole

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
paragraphe alinéa

paràlisi cerebral n fem
infirmité motrice cérébrale

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
paramètre

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ paràsita adj masc
parasite
Que depèn d'una altra espècie per sobreviure.

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
parasite
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèmia n fem
parémie
Enunciat autònom breu i estable amb caràcter didàctic.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
parenthèse

paròdia n masc
parodie

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ n masc
paronyme

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ n fem
parosmie

pas adv
pas
(darrere de no, comparatiu) Reforç negatiu del segon terme de la comparació.
(darrere de no, el·líptic sense verb) Negació parcial de l’enunciat.

pas n masc
pas
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pas de vianants n masc
passage piéton

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
pas
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.
but trop long
(pilota basca) Servei antireglamentari executat de manera que la pilota, després de tocar el frontis, bota darrere la línia de passa.

passablement /paˌsa.bɫeˈment/ /paˌsa.βɫeˈmen/ /paˌsab.bɫeˈmen/ /pəˌsa.βɫəˈmen/ /pəˌsab.bɫəˈmen/ /pəˌsab.bɫəˈment/ adv
passablement

passada /paˈsa.ða/ /pəˈsa.ðə/ n fem
passe

passada a l'ala n fem
passe à l'aile

passada alta n fem
balle haute

passada amb dues mans n fem
passe à deux mains

passada amb la mà n fem
passe à la main

passada amb una mà n fem
passe à une main

passada avançada n fem
passe en avant

passada baixa n fem
passe basse

passada bombada n fem
passe en cloche

passada col·locada n fem
coup de pied placé

passada completa n fem
passe complète

passada creuada n fem
passe croisée

passada curta n fem
passe courte

passada d'avantbraços n fem
passe en manchette

passada d'esquena n fem
passe arrière

passada d'impulsió n fem
passe poussée

passada de beisbol n fem
passe de baseball

passada de canell n fem
passe du poignet

passada de col·locació n fem
passe d'attaque

passada de contraatac n fem
passe de contre-attaque

passada de ganxo n fem
passe à bras roulé

passada de maluc n fem
passe de la hanche

passada de mà a mà n fem
passe main à main

passada de pit n fem
passe à hauteur de poitrine

passada de pronació n fem
passe de revers

passada de sortida n fem
passe de dégagement

passada en profunditat n fem
passe en profondeur

passada en salt n fem
passe en suspension

passada en suspensió n fem
passe dans le saut

passada endavant n fem
passe en avant
(rugbi) Falta consistent a fer una passada amb les mans a un company d'equip situat més endavant.
passe avant passe en avant
(voleibol) Passada de col·locació en què el col·locador envia la pilota cap endavant en direcció paral·lela a la xarxa.

passada enrere n fem
passe arrière

passada frontal n fem
passe à bras cassé

passada horitzontal n fem
passe latérale

passada incompleta n fem
passe incomplète

passada lateral n fem
passe latérale

passada llarga n fem
passe longue

passada per darrere n fem
passe dans le dos

passada per l'esquena n fem
passe dans le dos

passada picada n fem
passe à rebond

passada rasa n fem
balle à ras

passada rodada n fem
passe roulée

passada ràpida n fem
passe en manchette

passada saltada n fem
passe sautée

passada semiràpida n fem
demie

passada sense mirar n fem
passe à l'aveuglette

passada sobre l'espatlla n fem
passe au-dessus de l'épaule

passada tensa n fem
passe tendue

passador /pa.saˈðo/ /pa.saˈðoɾ/ /pə.səˈðo/ n masc
passeur
(esports de pilota) Jugador que fa arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
couloir
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.
(esports de pilota) Espai d'un camp de joc lliure d'adversaris, pel qual un jugador pot avançar fàcilment en el transcurs d'una acció ofensiva.
(rugbi) Zona d'un camp de joc compresa entre les dues primeres línies d'una melé ordenada.
(tennis, bàdminton) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc delimitades per les línies laterals d'individuals, les línies laterals de dobles i les línies de fons, que serveixen per a ampliar el camp de joc en els partits de dobles.

passadís de fons n masc
couloir de fond

passadís de tirs lliures n masc
couloir de lancers-francs

passadís del corredor n masc
sentier de course

passamanar /ˌpa.sa.maˈna/ /ˌpa.sa.maˈnaɾ/ /ˌpa.sə.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ passaman passamana passamanada passamanades passamanam passamanant passamanar passamanara passamanaran passamanarem passamanaren passamanares passamanareu passamanaria passamanarien passamanaries passamanarà passamanaràs passamanaré passamanaríem passamanaríeu passamanassen passamanasses passamanassin passamanassis passamanat passamanats passamanau passamanava passamanaven passamanaves passamane passamanem passamanen passamanes passamanessen passamanesses passamanessin passamanessis passamaneu passamani passamanin passamanis passamano passamanà passamanàrem passamanàreu passamanàs passamanàssem passamanàsseu passamanàssim passamanàssiu passamanàvem passamanàveu passamanés passamanéssem passamanésseu passamanéssim passamanéssiu passamaní sept val v
passementer

passamà /ˌpa.saˈma/ /ˌpa.səˈma/ n masc
main courante
Peça llarga que es col·loca a la manera d’una barana per a agafar-hi en pujar o baixar.
passement
(tèxtil) Cinta que s’usa per a guarnir vores d’objectes.

passapilotes /ˌpa.sa.piˈɫɔ.tes/ /ˌpa.sə.piˈɫɔ.təs/ n neut
crocodile

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
passeport

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pas passa passada passades passam passant passar passara passaran passarem passaren passares passareu passaria passarien passaries passarà passaràs passaré passaríem passaríeu passassen passasses passassin passassis passat passats passau passava passaven passaves passe passem passen passes passessen passesses passessin passessis passeu passi passin passis passo passà passàrem passàreu passàs passàssem passàsseu passàssim passàssiu passàvem passàveu passés passéssem passésseu passéssim passéssiu passí sept val v
passer
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.
(esports de pilota) Fer arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passar i tallar v
faire un passe-et-va

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
passé

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
passe-temps

passatge /paˈsa.d͡ʒe/ /pəˈsa.d͡ʒə/ n masc
passage
Total dels passatgers d'un vehicle, en especial en les embarcacions.

passatú /ˌpa.saˈtu/ /ˌpa.səˈtu/ n masc
taloche

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
promenade
Acte de passejar.
Via ampla i agradable de les ciutats.

passejada /pa.seˈd͡ʒa.ða/ /pa.seˈʒa.ða/ /pə.səˈd͡ʒa.ðə/ /pə.səˈʒa.ðə/ n fem
promenade
Recorregut fet passejant.

passejador /pa.se.d͡ʒaˈðoɾ/ /pa.se.ʒaˈðo/ /pə.sə.ʒəˈðo/ n masc
promeneur
Qui passeja acompanyant persones o animals.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ passege passegem passegen passeges passegessen passegesses passegessin passegessis passegeu passegi passegin passegis passegés passegéssem passegésseu passegéssim passegéssiu passegí passeig passeja passejada passejades passejam passejant passejar passejara passejaran passejarem passejaren passejares passejareu passejaria passejarien passejaries passejarà passejaràs passejaré passejaríem passejaríeu passejassen passejasses passejassin passejassis passejat passejats passejau passejava passejaven passejaves passejo passejà passejàrem passejàreu passejàs passejàssem passejàsseu passejàssim passejàssiu passejàvem passejàveu sept val v
se promener
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
promener
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passerell /pa.seˈɾeʎ/ /pə.səˈɾeʎ/ n masc
linotte béjaune
Ocell de la família dels fringíl·lids molt apreciat pel seu cant com a ocell de gàbia (Linaria cannabina).
béjaune
(figurat) Novell en alguna activitat, amb ingenuïtat per falta d’experiència.

passes /ˈpa.ses/ /ˈpa.səs/ n fem
marché

passi-ho bé /paˌsiwˈbe/ /pəˌsiwˈβe/ Interjection
bonne journée

passing shot n masc
coup débordant

passional /pa.si.oˈnaɫ/ /pə.si.oˈnaɫ/ /pə.si.uˈnaɫ/ adj
passionnel

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
passif

passivar /pa.siˈvaɾ/ /pa.siˈβa/ /pə.siˈva/ /pə.siˈβa/ passiva passivada passivades passivant passivar passivaran passivarem passivaren passivares passivareu passivaria passivarien passivaries passivarà passivaràs passivaré passivaríem passivaríeu passivat passivats passivava passivaven passivaves passivem passiven passives passivessen passivesses passivessin passivessis passiveu passivi passivin passivis passivo passivà passivàrem passivàreu passivàvem passivàveu passivés passivéssem passivésseu passivéssim passivéssiu passiví v
passiver

passivitat n fem
passivité

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
passion

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
pâte

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
carotte
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ past pasta pastada pastades pastam pastant pastar pastara pastaran pastarem pastaren pastares pastareu pastaria pastarien pastaries pastarà pastaràs pastaré pastaríem pastaríeu pastassen pastasses pastassin pastassis pastat pastats pastau pastava pastaven pastaves paste pastem pasten pastes pastessen pastesses pastessin pastessis pasteu pasti pastin pastis pasto pastà pastàrem pastàreu pastàs pastàssem pastàsseu pastàssim pastàssiu pastàvem pastàveu pastés pastéssem pastésseu pastéssim pastéssiu pastí sept val v
pétrir
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pastell /pasˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
pâté
(arts gràfiques) Caràcters d’impremta desordenats.
romaillet
(nàutica) Tros de fusta que es posa per apedaçar una peça malmesa.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
pétrin auge
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pasteuritz pasteuritza pasteuritzada pasteuritzades pasteuritzam pasteuritzant pasteuritzar pasteuritzara pasteuritzaran pasteuritzarem pasteuritzaren pasteuritzares pasteuritzareu pasteuritzaria pasteuritzarien pasteuritzaries pasteuritzarà pasteuritzaràs pasteuritzaré pasteuritzaríem pasteuritzaríeu pasteuritzassen pasteuritzasses pasteuritzassin pasteuritzassis pasteuritzat pasteuritzats pasteuritzau pasteuritzava pasteuritzaven pasteuritzaves pasteuritze pasteuritzem pasteuritzen pasteuritzes pasteuritzessen pasteuritzesses pasteuritzessin pasteuritzessis pasteuritzeu pasteuritzi pasteuritzin pasteuritzis pasteuritzo pasteuritzà pasteuritzàrem pasteuritzàreu pasteuritzàs pasteuritzàssem pasteuritzàsseu pasteuritzàssim pasteuritzàssiu pasteuritzàvem pasteuritzàveu pasteuritzés pasteuritzéssem pasteuritzésseu pasteuritzéssim pasteuritzéssiu pasteuritzí sept val v
pasteuriser

pastifa /pasˈti.fa/ /pəsˈti.fə/ n neut
saboteur

pastifejar /pas.ti.feˈd͡ʒa/ /pas.ti.feˈd͡ʒaɾ/ /pas.ti.feˈʒa/ /pəs.ti.fəˈd͡ʒa/ /pəs.ti.fəˈʒa/ occ pastifege pastifegem pastifegen pastifeges pastifegessen pastifegesses pastifegeu pastifegés pastifegéssem pastifegésseu pastifegí pastifeja pastifejada pastifejades pastifejant pastifejar pastifejaran pastifejarem pastifejaren pastifejares pastifejareu pastifejaria pastifejarien pastifejaries pastifejarà pastifejaràs pastifejaré pastifejaríem pastifejaríeu pastifejat pastifejats pastifejava pastifejaven pastifejaves pastifejo pastifejà pastifejàrem pastifejàreu pastifejàvem pastifejàveu v
bâcler

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
morceau
Peça petita de pasta solidificada.
cachet
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisser /pas.tiˈse/ /pas.tiˈseɾ/ /pəs.tiˈse/ n masc
pâtissier

pastisseria /pas.ti.seˈɾi.a/ /pəs.ti.səˈɾi.ə/ n fem
pâtisserie

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ n masc
pastiche

pastitxo /pasˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃu/ n masc
navet

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
pasteur berger
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastoret /pas.toˈɾet/ /pəs.toˈɾət/ /pəs.tuˈɾɛt/ n masc
pastoureau

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pastur pastura pasturada pasturades pasturam pasturant pasturar pasturara pasturaran pasturarem pasturaren pasturares pasturareu pasturaria pasturarien pasturaries pasturarà pasturaràs pasturaré pasturaríem pasturaríeu pasturassen pasturasses pasturassin pasturassis pasturat pasturats pasturau pasturava pasturaven pasturaves pasture pasturem pasturen pastures pasturessen pasturesses pasturessin pasturessis pastureu pasturi pasturin pasturis pasturo pasturà pasturàrem pasturàreu pasturàs pasturàssem pasturàsseu pasturàssim pasturàssiu pasturàvem pasturàveu pasturés pasturéssem pasturésseu pasturéssim pasturéssiu pasturí sept val v
pâturer

pasturatge /pas.tuˈɾa.d͡ʒe/ /pəs.tuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
pasture
Prat on els pastors porten els ramats a pasturar.
Acció de pasturar.

pastís /pasˈtis/ n masc
gâteau pâtisserie
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.
pastis
Licor aperitiu típic de Provença, fet amb anís.

patapam /pa.taˈpam/ /pə.təˈpam/ Interjection
patatras
Soroll d’una cosa o d’algú que cau estrepitosament.
Expressió de la justesa o encert.

pataquejar /pa.ta.keˈd͡ʒa/ /pa.ta.keˈd͡ʒaɾ/ /pa.ta.keˈʒa/ /pə.tə.kəˈd͡ʒa/ /pə.tə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pataquege pataquegem pataquegen pataqueges pataquegessen pataquegesses pataquegessin pataquegessis pataquegeu pataquegi pataquegin pataquegis pataquegés pataquegéssem pataquegésseu pataquegéssim pataquegéssiu pataquegí pataqueja pataquejada pataquejades pataquejant pataquejar pataquejara pataquejaran pataquejarem pataquejaren pataquejares pataquejareu pataquejaria pataquejarien pataquejaries pataquejarà pataquejaràs pataquejaré pataquejaríem pataquejaríeu pataquejassen pataquejasses pataquejat pataquejats pataquejava pataquejaven pataquejaves pataquejo pataquejà pataquejàrem pataquejàreu pataquejàssem pataquejàsseu pataquejàvem pataquejàveu sept val val (1) v
frapper

patata /pəˈta.tə/ n fem
pomme de terre

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
patène

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
patent
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
brevet
Llicència administrativa per a exercir una activitat.
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patenta /paˈten.ta/ /pəˈten.tə/ n fem
brimade

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patent patenta patentada patentades patentam patentant patentar patentara patentaran patentarem patentaren patentares patentareu patentaria patentarien patentaries patentarà patentaràs patentaré patentaríem patentaríeu patentassen patentasses patentassin patentassis patentat patentats patentau patentava patentaven patentaves patente patentem patenten patentes patentessen patentesses patentessin patentessis patenteu patenti patentin patentis patento patentà patentàrem patentàreu patentàs patentàssem patentàsseu patentàssim patentàssiu patentàvem patentàveu patentés patentéssem patentésseu patentéssim patentéssiu patentí sept val v
breveter

patentitzar /pa.ten.tiˈd͡za/ /pa.ten.tiˈza/ /pa.ten.tiˈzaɾ/ /pə.tən.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ patentitz patentitza patentitzada patentitzades patentitzam patentitzant patentitzar patentitzara patentitzaran patentitzarem patentitzaren patentitzares patentitzareu patentitzaria patentitzarien patentitzaries patentitzarà patentitzaràs patentitzaré patentitzaríem patentitzaríeu patentitzassen patentitzasses patentitzassin patentitzassis patentitzat patentitzats patentitzau patentitzava patentitzaven patentitzaves patentitze patentitzem patentitzen patentitzes patentitzessen patentitzesses patentitzessin patentitzessis patentitzeu patentitzi patentitzin patentitzis patentitzo patentitzà patentitzàrem patentitzàreu patentitzàs patentitzàssem patentitzàsseu patentitzàssim patentitzàssiu patentitzàvem patentitzàveu patentitzés patentitzéssem patentitzésseu patentitzéssim patentitzéssiu patentitzí sept val v
révéler

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ paterna paterns adj masc
paternel
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patetisme /pa.teˈtiz.me/ /pə.təˈtiz.mə/ n masc
pathétisme

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
page

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
souffrance

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patina patinada patinades patinam patinant patinar patinara patinaran patinarem patinaren patinares patinareu patinaria patinarien patinaries patinarà patinaràs patinaré patinaríem patinaríeu patinassen patinasses patinassin patinassis patinat patinats patinau patinava patinaven patinaves patine patinem patinen patines patinessen patinesses patinessin patinessis patineu patini patinin patinis patino patinà patinàrem patinàreu patinàs patinàssem patinàsseu patinàssim patinàssiu patinàvem patinàveu patinés patinéssem patinésseu patinéssim patinéssiu patiní patín sept val v
patiner
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ n masc
patinage

patinatge endavant n masc
patinage avant

patinatge enrere n masc
patinage arrière

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
trottinette

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ bal n-occ occ pateix pateixen pateixes pateixi pateixin pateixis pateixo patesc patesqui patesquin patesquis patia patida patides patien paties patiguem patigueu patim patint patir patira patiran patirem patiren patires patireu patiria patirien patiries patirà patiràs patiré patiríem patiríeu patisc patisca patisquen patisques patissen patisses patissin patissis patit patits patiu patix patixen patixes patixo patí patíem patíeu patírem patíreu patís patíssem patísseu patíssim patíssiu sept val v
souffrir
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ patògena adj masc
pathogène

patogenicitat /pa.to.d͡ʒe.ni.siˈtat/ /pa.to.ʒe.ni.siˈtat/ /pə.to.ʒə.ni.siˈtat/ /pə.tu.ʒə.ni.siˈtat/ n fem
pathogénicité

patollar /pa.toˈʎa/ /pa.toˈʎaɾ/ /pə.toˈʎa/ /pə.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ patolla patollada patollades patollant patollar patollara patollaran patollarem patollaren patollares patollareu patollaria patollarien patollaries patollarà patollaràs patollaré patollaríem patollaríeu patollassen patollasses patollat patollats patollava patollaven patollaves patolle patollem patollen patolles patollessen patollesses patollessin patollessis patolleu patolli patollin patollis patollo patollà patollàrem patollàreu patollàssem patollàsseu patollàvem patollàveu patollés patolléssem patollésseu patolléssim patolléssiu patollí sept val val (1) v
patauger

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
patriarche

patriarcat /pa.tɾi.aɾˈkat/ /pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
patriarcat
(sociologia) Organització social que dóna la màxima autoritat social i política al pare.

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
patrimoine biens
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrimonial /pa.tɾi.mo.niˈaɫ/ /pə.tɾi.mo.niˈaɫ/ /pə.tɾi.mu.niˈaɫ/ adj
patrimonial
Relatiu al patrimoni.

patrocinar /pa.tɾo.siˈna/ /pa.tɾo.siˈnaɾ/ /pə.tɾo.siˈna/ /pə.tɾu.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrocina patrocinada patrocinades patrocinam patrocinant patrocinar patrocinara patrocinaran patrocinarem patrocinaren patrocinares patrocinareu patrocinaria patrocinarien patrocinaries patrocinarà patrocinaràs patrocinaré patrocinaríem patrocinaríeu patrocinassen patrocinasses patrocinassin patrocinassis patrocinat patrocinats patrocinau patrocinava patrocinaven patrocinaves patrocine patrocinem patrocinen patrocines patrocinessen patrocinesses patrocinessin patrocinessis patrocineu patrocini patrocinin patrocinis patrocino patrocinà patrocinàrem patrocinàreu patrocinàs patrocinàssem patrocinàsseu patrocinàssim patrocinàssiu patrocinàvem patrocinàveu patrocinés patrocinéssem patrocinésseu patrocinéssim patrocinéssiu patrociní patrocín sept val v
patronner

patronejar /pa.tɾo.neˈd͡ʒa/ /pa.tɾo.neˈd͡ʒaɾ/ /pa.tɾo.neˈʒa/ /pə.tɾo.nəˈd͡ʒa/ /pə.tɾu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ patronege patronegem patronegen patroneges patronegessen patronegesses patronegessin patronegessis patronegeu patronegi patronegin patronegis patronegés patronegéssem patronegésseu patronegéssim patronegéssiu patronegí patroneig patroneja patronejada patronejades patronejam patronejant patronejar patronejara patronejaran patronejarem patronejaren patronejares patronejareu patronejaria patronejarien patronejaries patronejarà patronejaràs patronejaré patronejaríem patronejaríeu patronejassen patronejasses patronejassin patronejassis patronejat patronejats patronejau patronejava patronejaven patronejaves patronejo patronejà patronejàrem patronejàreu patronejàs patronejàssem patronejàsseu patronejàssim patronejàssiu patronejàvem patronejàveu sept val v
gouverner

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ n fem
patrouille

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ patrull patrulla patrullada patrullades patrullam patrullant patrullar patrullara patrullaran patrullarem patrullaren patrullares patrullareu patrullaria patrullarien patrullaries patrullarà patrullaràs patrullaré patrullaríem patrullaríeu patrullassen patrullasses patrullassin patrullassis patrullat patrullats patrullau patrullava patrullaven patrullaves patrulle patrullem patrullen patrulles patrullessen patrullesses patrullessin patrullessis patrulleu patrulli patrullin patrullis patrullo patrullà patrullàrem patrullàreu patrullàs patrullàssem patrullàsseu patrullàssim patrullàssiu patrullàvem patrullàveu patrullés patrulléssem patrullésseu patrulléssim patrulléssiu patrullí sept val v
patrouiller

patuet /pa.tuˈet/ /pə.tuˈɛt/ n masc
pataouète

patum /paˈtum/ /pəˈtum/ n fem
tarasque
Figura d’un animal fabulós usada en actes populars.
gros bonnet
Persona sense mèrits que té una fama considerada o ocupa un lloc notable.

patxanga /paˈt͡ʃaŋ.ɡa/ /pəˈt͡ʃaŋ.ɡə/ n fem
pachanga
Estil de música i dansa cubana, fusió de son i merengue, originada a la dècada del 1960.

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
pathétique

paté /paˈte/ /pəˈte/ n masc
pâté

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
patin

patí de gel n masc
patin à glace

patí de rodes n masc
patin à roulettes

patí en línia n masc
patin à roues alignées

pau n fem
paix
Absència de guerra.

pau n masc
dragonet tachetée
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Callionymus maculatus)

paucal /pawˈkaɫ/ /pəwˈkaɫ/ adj
paucal

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
pause

pausa de recuperació n fem
temps mort de récupération

pavana /paˈva.na/ /paˈβa.na/ /pəˈva.nə/ /pəˈβa.nə/ n fem
pavane

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
pavillon
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

pavelló de l'orella n masc
pavillon

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
pavement

pavimentar /pa.vi.menˈtaɾ/ /pa.βi.menˈta/ /pə.vi.mənˈta/ /pə.βi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ paviment pavimenta pavimentada pavimentades pavimentam pavimentant pavimentar pavimentara pavimentaran pavimentarem pavimentaren pavimentares pavimentareu pavimentaria pavimentarien pavimentaries pavimentarà pavimentaràs pavimentaré pavimentaríem pavimentaríeu pavimentassen pavimentasses pavimentassin pavimentassis pavimentat pavimentats pavimentau pavimentava pavimentaven pavimentaves pavimente pavimentem pavimenten pavimentes pavimentessen pavimentesses pavimentessin pavimentessis pavimenteu pavimenti pavimentin pavimentis pavimento pavimentà pavimentàrem pavimentàreu pavimentàs pavimentàssem pavimentàsseu pavimentàssim pavimentàssiu pavimentàvem pavimentàveu pavimentés pavimentéssem pavimentésseu pavimentéssim pavimentéssiu pavimentí sept val v
paver

país /paˈis/ n masc
région pays
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
état
Territori i població d'un estat independent.
paysage
Pintura que representa viles, llocs, cases de camp, etc.
peinture
Tela o paper pintat que es posa en els ventalls.

paó /paˈo/ n masc
paon paonne

paüra /paˈu.ɾa/ /pəˈu.ɾə/ n fem
redouter

pe /ˈpe/ n fem
pé
Lletra p/P.
Dissetena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
péage

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
poivre

pebrera /pəˈβɾe.ɾə/ n fem
poivrier
Recipient per al pebre.

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
poivron
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pebràs /peˈbɾas/ /pəˈβɾas/ n masc
russule sans lait
Espècie de bolet de la família de les russulàcies de barret blanquinós, convex i amb format d’embut (Russula delica).

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
pécheur

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
pécher
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
péché

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ adj
pectoral
Relatiu al pit o al tòrax.

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ n masc
pectoral
Peça d’orfebreria o de tela portada penjada sobre el pit com a insígnia o ritual.

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
particulier

pecuniari /pe.ku.niˈa.ɾi/ /pə.ku.niˈa.ɾi/ adj masc
pécuniaire

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ n masc
pétiole

pedagog /pe.ðaˈɣɔk/ /pə.ðəˈɣɔk/ n masc
pédagogue

pedagog social n masc
pédagogue social

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
pédagogie

pedagogia ambiental n fem
pédagogie de l'environnement

pedagogia cibernètica n fem
pédagogie cybernétique

pedagogia comparada n fem
pédagogie comparée

pedagogia crítica n fem
pédagogie critique

pedagogia de la inclusió n fem
pédagogie de l'inclusion

pedagogia diferencial n fem
pédagogie différenciée

pedagogia experimental n fem
pédagogie expérimentale

pedagogia familiar n fem
pédagogie familiale

pedagogia general n fem
pédagogie générale

pedagogia gerontològica n fem
éducation gérontologique

pedagogia institucional n fem
pédagogie institutionnelle

pedagogia llibertària n fem
pédagogie libertaire

pedagogia operatòria n fem
pédagogie opératoire

pedagogia prospectiva n fem
pédagogie prospective

pedagogia social n fem
pédagogie sociale

pedagogia tecnològica n fem
pédagogie technologique

pedagògic /pe.ðaˈɣɔ.d͡ʒik/ /pe.ðaˈɣɔ.ʒik/ /pə.ðəˈɣɔ.ʒik/ adj masc
pédagogique

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pédale

pedalable /pe.ðaˈɫa.bɫe/ /pe.ðaˈɫa.βɫe/ /pe.ðaˈɫab.bɫe/ /pə.ðəˈɫa.βɫə/ /pə.ðəˈɫab.bɫə/ adj
cyclable

pedaleig /pe.ðaˈɫet͡ʃ/ /pə.ðəˈɫət͡ʃ/ /pə.ðəˈɫɛt͡ʃ/ n masc
pédalage

pedalejar /pe.ða.ɫeˈd͡ʒa/ /pe.ða.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ða.ɫeˈʒa/ /pə.ðə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ðə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pedalege pedalegem pedalegen pedaleges pedalegessen pedalegesses pedalegessin pedalegessis pedalegeu pedalegi pedalegin pedalegis pedalegés pedalegéssem pedalegésseu pedalegéssim pedalegéssiu pedalegí pedaleig pedaleja pedalejada pedalejades pedalejam pedalejant pedalejar pedalejara pedalejaran pedalejarem pedalejaren pedalejares pedalejareu pedalejaria pedalejarien pedalejaries pedalejarà pedalejaràs pedalejaré pedalejaríem pedalejaríeu pedalejassen pedalejasses pedalejassin pedalejassis pedalejat pedalejats pedalejau pedalejava pedalejaven pedalejaves pedalejo pedalejà pedalejàrem pedalejàreu pedalejàs pedalejàssem pedalejàsseu pedalejàssim pedalejàssiu pedalejàvem pedalejàveu sept val v
pédaler

pedantejar /pe.ðan.teˈd͡ʒa/ /pe.ðan.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.ðan.teˈʒa/ /pə.ðən.təˈd͡ʒa/ /pə.ðən.təˈʒa/ pedantegem pedantegen pedanteges pedantegessen pedantegesses pedantegessin pedantegessis pedantegeu pedantegi pedantegin pedantegis pedantegés pedantegéssem pedantegésseu pedantegéssim pedantegéssiu pedantegí pedanteja pedantejada pedantejades pedantejant pedantejar pedantejaran pedantejarem pedantejaren pedantejares pedantejareu pedantejaria pedantejarien pedantejaries pedantejarà pedantejaràs pedantejaré pedantejaríem pedantejaríeu pedantejat pedantejats pedantejava pedantejaven pedantejaves pedantejo pedantejà pedantejàrem pedantejàreu pedantejàvem pedantejàveu sept v
faire le pédant

pedaç /peˈðas/ n masc
pièce
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
rustine
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
piédestal

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
pédiatre

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pédiatrie

pedocentrisme n masc
pédocentrisme

pedologia n fem
paidologie

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
pierre caillou
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra angular n fem
pierre angulaire
Part essencial.

pedra cantonera n fem
pierre angulaire

pedra de tall n fem
pierre piquée

pedraire /peˈðɾaj.ɾe/ /pəˈðɾaj.ɾə/ n neut
carrier

pedrejar /pe.ðɾeˈd͡ʒa/ /pe.ðɾeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ðɾeˈʒa/ /pə.ðɾəˈd͡ʒa/ /pə.ðɾəˈʒa/ occ pedrege pedregem pedregen pedreges pedregessen pedregesses pedregessin pedregessis pedregeu pedregi pedregin pedregis pedregés pedregéssem pedregésseu pedregéssim pedregéssiu pedregí pedreja pedrejada pedrejades pedrejant pedrejar pedrejaran pedrejarem pedrejaren pedrejares pedrejareu pedrejaria pedrejarien pedrejaries pedrejarà pedrejaràs pedrejaré pedrejaríem pedrejaríeu pedrejat pedrejats pedrejava pedrejaven pedrejaves pedrejo pedrejà pedrejàrem pedrejàreu pedrejàvem pedrejàveu sept v
abîmer
(figurat, septentrional, central) Malmetre, especialment els camps i en conseqüència la salut.

pedrenyal /pe.ðɾeˈɲaɫ/ /pə.ðɾəˈɲaɫ/ n masc
pétrinal

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
gésier
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.
pierrier
(històric) Canó d’artilleria que disparava pedres (s. XVI-XVIII).

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
carrière

pedreta /peˈðɾe.ta/ /pəˈðɾə.tə/ /pəˈðɾɛ.tə/ n fem
caillou

pedrís /peˈðɾis/ /pəˈðɾis/ n masc
rebord
Peça de pedra plana que es posa a la part baixa d'una finestra.

pega /ˈpe.ɣa/ /ˈpe.ɣə/ /ˈpi.ɣə/ /ˈpə.ɣə/ /ˈpɛ.ɣə/ n fem
colle

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peg pega pegada pegades pegam pegant pegar pegara pegaran pegarem pegaren pegares pegareu pegaria pegarien pegaries pegarà pegaràs pegaré pegaríem pegaríeu pegassen pegasses pegassin pegassis pegat pegats pegau pegava pegaven pegaves pego pegue peguem peguen pegues peguessen peguesses peguessin peguessis pegueu pegui peguin peguis pegués peguéssem peguésseu peguéssim peguéssiu peguí pegà pegàrem pegàreu pegàs pegàssem pegàsseu pegàssim pegàssiu pegàvem pegàveu sept val v
donner
Donar un cop o cops amb una certa força.
heurter
Topar un cos amb un altre.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
poisson
Animal vertebrat aquàtic ovípar.
Aliment basat en aquest tipus d'animal.

peix carboner n masc
charbonnier

peix clavellat n masc
squale bouclé

peix d'argent fals n masc
argentine a petites dents

peix globus n masc
poisson-ballon
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Lagocephalus lagocephalus)

peix guitarra n masc
guitare de mer commune guitare de mer fouisseuse
Peix de la família dels rinobàtids, propi de l'Atlàntic oriental i de la Mediterrània, amb forma ampla al cap i part del tronc i després estreta que recorda una guitarra (Rhinobatos rhinobatos).

peix lloro n masc
perroquet de Méditerranée

peix rellotge n masc
hoplostète argenté

peix serra n masc
poisson-scie tident

peix trípode n masc
poisson tripode

peixard /pejˈʃart/ /pejˈʃaɾt/ /peˈʃaɾt/ /pəˈʃart/ adj masc
pie

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
poissonnier

peixejar /pe.ʃeˈd͡ʒa/ /pej.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /pej.ʃeˈʒa/ /pə.ʃəˈd͡ʒa/ /pə.ʃəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) peixegem peixegen peixeges peixegessen peixegesses peixegessin peixegessis peixegeu peixegi peixegin peixegis peixegés peixegéssem peixegésseu peixegéssim peixegéssiu peixegí peixeig peixeja peixejada peixejades peixejam peixejant peixejar peixejaran peixejarem peixejaren peixejares peixejareu peixejaria peixejarien peixejaries peixejarà peixejaràs peixejaré peixejaríem peixejaríeu peixejassen peixejasses peixejassin peixejassis peixejat peixejats peixejau peixejava peixejaven peixejaves peixejo peixejà peixejàrem peixejàreu peixejàs peixejàssem peixejàsseu peixejàssim peixejàssiu peixejàvem peixejàveu v
sentir le poisson
Recordar el gust de peix.
sentir le poisson pourri
Tenir, el peix, gust d’estantís, poc fresc i passat.

peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ n neut
Poisson

pel cap alt adv
au plus

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
peler éplucher

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
branler

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
pèlerin
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelfa /ˈpɛɫ.fa/ /ˈpɛɫ.fə/ /ˈpɛɫ.fɛ/ n fem
peluche

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pélican

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
peau
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pell de gallina n fem
chair de poule

pellissa /peˈʎi.sa/ /pəˈʎi.sə/ n fem
toison

pellofa /peˈʎɔ.fa/ /peˈʎɔ.fɔ/ n fem
gousse peau
Coberta no comestible d'alguns fruits o llavors.

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ n masc
potin

peluda imperial n fem
arnoglosse impérial

peluix /peˈɫujʃ/ /pəˈɫuʃ/ n masc
peluche
Nino de pelfa.

pelut /peˈɫut/ /pəˈɫut/ adj
poilu
Amb molt de pèl.
ardu
Amb complicacions, difícil.

pel·licular /pe.ɫi.kuˈɫa/ /pe.ɫi.kuˈɫaɾ/ /peɫ.ɫi.kuˈɫa/ /peɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ /pə.ɫi.kuˈɫa/ /pə.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫa/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ adj
pelliculaire
Corresponent o pertanyent a la pel·lícula.

pel·licular /pe.ɫi.kuˈɫa/ /pe.ɫi.kuˈɫaɾ/ /peɫ.ɫi.kuˈɫa/ /peɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ /pə.ɫi.kuˈɫa/ /pə.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫa/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pel·licula pel·liculada pel·liculades pel·liculant pel·licular pel·liculara pel·licularan pel·licularem pel·licularen pel·liculares pel·liculareu pel·licularia pel·licularien pel·licularies pel·licularà pel·licularàs pel·licularé pel·licularíem pel·licularíeu pel·liculassen pel·liculasses pel·liculat pel·liculats pel·liculava pel·liculaven pel·liculaves pel·licule pel·liculem pel·liculen pel·licules pel·liculessen pel·liculesses pel·liculessin pel·liculessis pel·liculeu pel·liculi pel·liculin pel·liculis pel·liculo pel·liculà pel·liculàrem pel·liculàreu pel·liculàssem pel·liculàsseu pel·liculàvem pel·liculàveu pel·liculés pel·liculéssem pel·liculésseu pel·liculéssim pel·liculéssiu pel·liculí val val (1) v
pelliculer
(agricultura) Aplicar una cap fina a les llavors, una pel·liculació.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
film
Cinta de material plàstic transparent per a ús fotogràfic o cinematogràfic.
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
peine
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.
Càstig judicial.
penne
Part superior de l’antena d’una vela llatina.
panne
Part més prima i oposada a la cabota d’un martell.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
penalty lancer de pénalité
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.
coin de pénalité
(hoquei sobre herba) Penalització imposada a l'equip defensor que consisteix en una passada d'un jugador de l'equip atacant situat en el punt de penal cap a un company d'equip situat fora de l'àrea, que controla la pilota perquè un altre company intenti marcar un gol.

penalització d'un punt n fem
point de pénalité

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penalitz penalitza penalitzada penalitzades penalitzam penalitzant penalitzar penalitzara penalitzaran penalitzarem penalitzaren penalitzares penalitzareu penalitzaria penalitzarien penalitzaries penalitzarà penalitzaràs penalitzaré penalitzaríem penalitzaríeu penalitzassen penalitzasses penalitzassin penalitzassis penalitzat penalitzats penalitzau penalitzava penalitzaven penalitzaves penalitze penalitzem penalitzen penalitzes penalitzessen penalitzesses penalitzessin penalitzessis penalitzeu penalitzi penalitzin penalitzis penalitzo penalitzà penalitzàrem penalitzàreu penalitzàs penalitzàssem penalitzàsseu penalitzàssim penalitzàssiu penalitzàvem penalitzàveu penalitzés penalitzéssem penalitzésseu penalitzéssim penalitzéssiu penalitzí sept val v
pénaliser
(esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

penar /peˈna/ /peˈnaɾ/ /pəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pen pena penada penades penam penant penar penara penaran penarem penaren penares penareu penaria penarien penaries penarà penaràs penaré penaríem penaríeu penassen penasses penassin penassis penat penats penau penava penaven penaves pene penem penen penes penessen penesses penessin penessis peneu peni penin penis peno penà penàrem penàreu penàs penàssem penàsseu penàssim penàssiu penàvem penàveu penés penéssem penésseu penéssim penéssiu pení sept val v
punir

pendolar /pen.doˈɫa/ /pen.doˈɫaɾ/ /pən.doˈɫa/ /pən.duˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pendola pendolada pendolades pendolant pendolar pendolara pendolaran pendolarem pendolaren pendolares pendolareu pendolaria pendolarien pendolaries pendolarà pendolaràs pendolaré pendolaríem pendolaríeu pendolassen pendolasses pendolat pendolats pendolava pendolaven pendolaves pendole pendolem pendolen pendoles pendolessen pendolesses pendolessin pendolessis pendoleu pendoli pendolin pendolis pendolo pendolà pendolàrem pendolàreu pendolàssem pendolàsseu pendolàvem pendolàveu pendolés pendoléssem pendolésseu pendoléssim pendoléssiu pendolí sept val val (1) v
penduler

pendular /pen.duˈɫa/ /pen.duˈɫaɾ/ /pen.duˈɫaɾ/ /pən.duˈɫa/ /pən.duˈɫar/ adj
pendulaire

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
regret

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ bal n-occ occ penedeix penedeixen penedeixes penedeixi penedeixin penedeixis penedeixo peneden penedesc penedesqui penedesquin penedesquis penedi penedia penedida penedides penedien penedies penediguem penedigueu penedim penedin penedint penedir penedira penediran penedirem penediren penedires penedireu penediria penedirien penediries penedirà penediràs penediré penediríem penediríeu penedis penedisc penedisca penedisquen penedisques penedissen penedisses penedissin penedissis penedit penedits penediu penedix penedixen penedixes penedixo penedí penedíem penedíeu penedírem penedíreu penedís penedíssem penedísseu penedíssim penedíssiu penet penets sept val v
regretter

penegal /pe.neˈɣaɫ/ /pə.nəˈɣaɫ/ n masc
rascasse de fond-chêvre

penell /peˈneʎ/ n masc
girouette

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
engelure

penetracions successives n fem
attaque à l'intervalle successive

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ n fem
pénétration
(voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penetr penetra penetrada penetrades penetram penetrant penetrar penetrara penetraran penetrarem penetraren penetrares penetrareu penetraria penetrarien penetraries penetrarà penetraràs penetraré penetraríem penetraríeu penetrassen penetrasses penetrassin penetrassis penetrat penetrats penetrau penetrava penetraven penetraves penetre penetrem penetren penetres penetressen penetresses penetressin penetressis penetreu penetri penetrin penetris penetro penetrà penetràrem penetràreu penetràs penetràssem penetràsseu penetràssim penetràssiu penetràvem penetràveu penetrés penetréssem penetrésseu penetréssim penetréssiu penetrí sept val v
pénétrer

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
penny

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
pénicilline

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
pénis bite

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ n masc
cintre
Estri per tenir la roba penjada.

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penge pengem pengen penges pengessen pengesses pengessin pengessis pengeu pengi pengin pengis pengés pengéssem pengésseu pengéssim pengéssiu pengí penj penja penjada penjades penjam penjant penjar penjara penjaran penjarem penjaren penjares penjareu penjaria penjarien penjaries penjarà penjaràs penjaré penjaríem penjaríeu penjassen penjasses penjassin penjassis penjat penjats penjau penjava penjaven penjaves penjo penjà penjàrem penjàreu penjàs penjàssem penjàsseu penjàssim penjàssiu penjàvem penjàveu sept val v
télécharger
(informàtica) Transferir dades o fitxers d'un dispositiu perifèric a un de central, especialment d'un ordinador personal a un servidor d'Internet.

penjar la pilota v
mettre la balle en cloche

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
pendentif

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
pensée

pensament convergent n masc
pensée convergente

pensament crític n masc
esprit critique

pensament divergent n masc
pensée divergente

pensament màgic n masc
pensée magique

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
penser

pensar-s'hi /penˈsaɾ.si/ /pənˈsar.si/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
réfléchir

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pension pensiona pensionada pensionades pensionam pensionant pensionar pensionara pensionaran pensionarem pensionaren pensionares pensionareu pensionaria pensionarien pensionaries pensionarà pensionaràs pensionaré pensionaríem pensionaríeu pensionassen pensionasses pensionassin pensionassis pensionat pensionats pensionau pensionava pensionaven pensionaves pensione pensionem pensionen pensiones pensionessen pensionesses pensionessin pensionessis pensioneu pensioni pensionin pensionis pensiono pensionà pensionàrem pensionàreu pensionàs pensionàssem pensionàsseu pensionàssim pensionàssiu pensionàvem pensionàveu pensionés pensionéssem pensionésseu pensionéssim pensionéssiu pensioní sept val v
pensionner

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
pension hôtellerie
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentaedre /pen.taˈe.ðɾe/ /pən.təˈɛ.ðɾə/ n masc
pentaèdre

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
portée

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
peigner coiffer
Posar en ordre els cabells amb una pinta.
coiffer
(tennis de taula) Fregar suaument la pilota amb la pala per imprimir-li un efecte determinat.

pentinar la bola v
calotter la balle

pentinar la pilota v
dévier le ballon de la tête

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
falaise

penyorar /pe.ɲoˈɾa/ /pe.ɲoˈɾaɾ/ /pə.ɲoˈɾa/ /pə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penyor penyora penyorada penyorades penyoram penyorant penyorar penyorara penyoraran penyorarem penyoraren penyorares penyorareu penyoraria penyorarien penyoraries penyorarà penyoraràs penyoraré penyoraríem penyoraríeu penyorassen penyorasses penyorassin penyorassis penyorat penyorats penyorau penyorava penyoraven penyoraves penyore penyorem penyoren penyores penyoressen penyoresses penyoressin penyoressis penyoreu penyori penyorin penyoris penyoro penyorà penyoràrem penyoràreu penyoràs penyoràssem penyoràsseu penyoràssim penyoràssiu penyoràvem penyoràveu penyorés penyoréssem penyorésseu penyoréssim penyoréssiu penyorí sept val v
saisir

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
péninsule presqu'île

penúria /peˈnu.ɾi.a/ /pəˈnu.ɾi.ə/ n fem
pénurie

peonar /pe.oˈna/ /pe.oˈnaɾ/ /pə.oˈna/ /pə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ peon peona peonada peonades peonam peonant peonar peonaran peonarem peonaren peonares peonareu peonaria peonarien peonaries peonarà peonaràs peonaré peonaríem peonaríeu peonassen peonasses peonassin peonassis peonat peonats peonau peonava peonaven peonaves peone peonem peonen peones peonessen peonesses peonessin peonessis peoneu peoni peonin peonis peono peonà peonàrem peonàreu peonàs peonàssem peonàsseu peonàssim peonàssiu peonàvem peonàveu peonés peonéssem peonésseu peonéssim peonéssiu peoní sept v
marcher

peptitzar /pep.tiˈd͡za/ /pep.tiˈza/ /pep.tiˈzaɾ/ /pəp.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ peptitz peptitza peptitzada peptitzades peptitzam peptitzant peptitzar peptitzara peptitzaran peptitzarem peptitzaren peptitzares peptitzareu peptitzaria peptitzarien peptitzaries peptitzarà peptitzaràs peptitzaré peptitzaríem peptitzaríeu peptitzassen peptitzasses peptitzassin peptitzassis peptitzat peptitzats peptitzau peptitzava peptitzaven peptitzaves peptitze peptitzem peptitzen peptitzes peptitzessen peptitzesses peptitzessin peptitzessis peptitzeu peptitzi peptitzin peptitzis peptitzo peptitzà peptitzàrem peptitzàreu peptitzàs peptitzàssem peptitzàsseu peptitzàssim peptitzàssiu peptitzàvem peptitzàveu peptitzés peptitzéssem peptitzésseu peptitzéssim peptitzéssiu peptitzí sept val v
peptiser

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
pour

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
pour

per casualitat /peɾ adv
par hasard

per duplicat adv
en double

per endavant adv
par avance

per exemple adv
par exemple

per molts anys Interjection
bon anniversaire
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
pourquoi

per si de cas adv
au cas où

per torns adv
en temps différé

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
poire

peraltar /pe.ɾaɫˈta/ /pe.ɾaɫˈtaɾ/ /pə.ɾəɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ peralta peraltada peraltades peraltant peraltar peraltara peraltaran peraltarem peraltaren peraltares peraltareu peraltaria peraltarien peraltaries peraltarà peraltaràs peraltaré peraltaríem peraltaríeu peraltassen peraltasses peraltat peraltats peraltava peraltaven peraltaves peralte peraltem peralten peraltes peraltessen peraltesses peraltessin peraltessis peralteu peralti peraltin peraltis peralto peraltà peraltàrem peraltàreu peraltàssem peraltàsseu peraltàvem peraltàveu peraltés peraltéssem peraltésseu peraltéssim peraltéssiu peraltí sept val val (1) v
surhausser
Fer la corba d’un arc, d’una volta, més alta que el semicercle.
relever
Inclinar la part exterior d’un revolt per tal de disminuir la força centrífuga sobre els vehicles.

perbullir /per.βuˈʎi/ /peɾ.buˈʎiɾ/ /peɾ.βuˈʎi/ /pər.buˈʎi/ occ perbull perbulla perbullen perbulles perbulli perbullia perbullida perbullides perbullien perbullies perbullim perbullin perbullint perbullir perbulliran perbullirem perbulliren perbullires perbullireu perbulliria perbullirien perbulliries perbullirà perbulliràs perbulliré perbulliríem perbulliríeu perbullis perbullissen perbullisses perbullissin perbullissis perbullit perbullits perbulliu perbullo perbulls perbullí perbullíem perbullíeu perbullírem perbullíreu perbullís perbullíssem perbullísseu perbullíssim perbullíssiu sept v
recuire

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
parche perche

perca americana n fem
achigan à grande bouche

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
pouce-pied

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ bal occ perceba percebem perceben percebent percebera perceberen perceberes percebes percebessen percebesses percebessin percebessis percebeu percebi percebia percebien percebies percebin percebis percebo percebran percebre percebrem percebreu percebria percebrien percebries percebrà percebràs percebré percebríem percebríeu percebuda percebudes percebut percebuts percebé percebérem percebéreu percebés percebéssem percebésseu percebéssim percebéssiu percebí percebíem percebíeu percep perceps sept val v
percevoir
Copsar per mitjà dels sentits.
Rebre els diners que pertoquen.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
pourcentage

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
perception

percudir /per.kuˈði/ /peɾ.kuˈði/ /peɾ.kuˈðiɾ/ /pər.kuˈði/ bal centr n-occ occ percuda percudeix percudeixen percudeixes percudeixi percudeixin percudeixis percudeixo percuden percudes percudesc percudesqui percudesquin percudesquis percudi percudia percudida percudides percudien percudies percudiguem percudigueu percudim percudin percudint percudir percudira percudiran percudirem percudiren percudires percudireu percudiria percudirien percudiries percudirà percudiràs percudiré percudiríem percudiríeu percudis percudisc percudisca percudisquen percudisques percudissen percudisses percudissin percudissis percudit percudits percudiu percudix percudixen percudixes percudixo percudo percudí percudíem percudíeu percudírem percudíreu percudís percudíssem percudísseu percudíssim percudíssiu percut percuts sept val v
percuter

percussiu /peɾ.kuˈsiw/ /pər.kuˈsiw/ adj masc
percussif

perdigot /peɾ.ðiˈɣɔt/ /pər.diˈɣɔt/ n masc
garbon

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
perdrix

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
pardonner
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ alg bal occ perd perda perdem perden perdent perdera perderen perderes perdes perdessen perdesses perdessin perdessis perdeu perdi perdia perdien perdies perdin perdis perdo perdran perdre perdrem perdreu perdria perdrien perdries perdrà perdràs perdré perdríem perdríeu perds perduda perdudes perdut perduts perdé perdérem perdéreu perdés perdéssem perdésseu perdéssim perdéssiu perdí perdíem perdíeu sept val v
perdre
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdre la xaveta v
perdre la boussole

perdre temps v
perdre du temps

perdulari /peɾ.ðuˈɫa.ɾi/ /pər.duˈɫa.ɾi/ n masc
négligent

perdurar /per.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾaɾ/ /pər.duˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdur perdura perdurada perdurades perduram perdurant perdurar perdurara perduraran perdurarem perduraren perdurares perdurareu perduraria perdurarien perduraries perdurarà perduraràs perduraré perduraríem perduraríeu perdurassen perdurasses perdurassin perdurassis perdurat perdurats perdurau perdurava perduraven perduraves perdure perdurem perduren perdures perduressen perduresses perduressin perduressis perdureu perduri perdurin perduris perduro perdurà perduràrem perduràreu perduràs perduràssem perduràsseu perduràssim perduràssiu perduràvem perduràveu perdurés perduréssem perdurésseu perduréssim perduréssiu perdurí sept val v
perdurer

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
excusez-moi pardon
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
pardon
Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peregrina peregrinada peregrinades peregrinam peregrinant peregrinar peregrinara peregrinaran peregrinarem peregrinaren peregrinares peregrinareu peregrinaria peregrinarien peregrinaries peregrinarà peregrinaràs peregrinaré peregrinaríem peregrinaríeu peregrinassen peregrinasses peregrinassin peregrinassis peregrinat peregrinats peregrinau peregrinava peregrinaven peregrinaves peregrine peregrinem peregrinen peregrines peregrinessen peregrinesses peregrinessin peregrinessis peregrineu peregrini peregrinin peregrinis peregrino peregrinà peregrinàrem peregrinàreu peregrinàs peregrinàssem peregrinàsseu peregrinàssim peregrinàssiu peregrinàvem peregrinàveu peregrinés peregrinéssem peregrinésseu peregrinéssim peregrinéssiu peregriní peregrín sept val v
pérégriner
Anar d'un lloc a un altre per terres estranyes.
pèleriner
Anar a visitar llocs sagrats.

perennifoli /peˌɾen.niˈfɔ.ɫi/ /pəˌɾɛn.niˈfɔ.ɫi/ perennifòlia adj masc
sempervirent

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
tatillon

peresa /peˈɾe.za/ /pəˈɾə.zə/ /pəˈɾɛ.zə/ n fem
paresse
Mandra.
Pecat capital d'accídia, consistent a no fer el suficient en la vida quotidiana, deixar les pròpies obligacions en la laxitud i no complir el deure.

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfeccion perfecciona perfeccionada perfeccionades perfeccionam perfeccionant perfeccionar perfeccionara perfeccionaran perfeccionarem perfeccionaren perfeccionares perfeccionareu perfeccionaria perfeccionarien perfeccionaries perfeccionarà perfeccionaràs perfeccionaré perfeccionaríem perfeccionaríeu perfeccionassen perfeccionasses perfeccionassin perfeccionassis perfeccionat perfeccionats perfeccionau perfeccionava perfeccionaven perfeccionaves perfeccione perfeccionem perfeccionen perfecciones perfeccionessen perfeccionesses perfeccionessin perfeccionessis perfeccioneu perfeccioni perfeccionin perfeccionis perfecciono perfeccionà perfeccionàrem perfeccionàreu perfeccionàs perfeccionàssem perfeccionàsseu perfeccionàssim perfeccionàssiu perfeccionàvem perfeccionàveu perfeccionés perfeccionéssem perfeccionésseu perfeccionéssim perfeccionéssiu perfeccioní sept val v
perfectionner

perfeccionisme /peɾ.fek.si.oˈniz.me/ /pər.fək.si.uˈniz.mə/ /pəɾ.fək.si.oˈniz.mə/ n masc
perfectionnisme

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
perfection

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
parfait
Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
parfait

perfil /peɾˈfiɫ/ /pərˈfiɫ/ n masc
profil

perfil professional n masc
exigences de l'emploi

perfilar /per.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perfil perfila perfilada perfilades perfilam perfilant perfilar perfilara perfilaran perfilarem perfilaren perfilares perfilareu perfilaria perfilarien perfilaries perfilarà perfilaràs perfilaré perfilaríem perfilaríeu perfilassen perfilasses perfilassin perfilassis perfilat perfilats perfilau perfilava perfilaven perfilaves perfile perfilem perfilen perfiles perfilessen perfilesses perfilessin perfilessis perfileu perfili perfilin perfilis perfilo perfilà perfilàrem perfilàreu perfilàs perfilàssem perfilàsseu perfilàssim perfilàssiu perfilàvem perfilàveu perfilés perfiléssem perfilésseu perfiléssim perfiléssiu perfilí sept val v
profilare profiler

perforar /per.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾaɾ/ /pər.fuˈɾa/ /pəɾ.foˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfor perfora perforada perforades perforam perforant perforar perforara perforaran perforarem perforaren perforares perforareu perforaria perforarien perforaries perforarà perforaràs perforaré perforaríem perforaríeu perforassen perforasses perforassin perforassis perforat perforats perforau perforava perforaven perforaves perfore perforem perforen perfores perforessen perforesses perforessin perforessis perforeu perfori perforin perforis perforo perforà perforàrem perforàreu perforàs perforàssem perforàsseu perforàssim perforàssiu perforàvem perforàveu perforés perforéssem perforésseu perforéssim perforéssiu perforí sept val v
perforer

perfum /peɾˈfum/ n masc
parfum

perfumar /per.fuˈma/ /peɾ.fuˈma/ /peɾ.fuˈmaɾ/ /pər.fuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfum perfuma perfumada perfumades perfumam perfumant perfumar perfumara perfumaran perfumarem perfumaren perfumares perfumareu perfumaria perfumarien perfumaries perfumarà perfumaràs perfumaré perfumaríem perfumaríeu perfumassen perfumasses perfumassin perfumassis perfumat perfumats perfumau perfumava perfumaven perfumaves perfume perfumem perfumen perfumes perfumessen perfumesses perfumessin perfumessis perfumeu perfumi perfumin perfumis perfumo perfumà perfumàrem perfumàreu perfumàs perfumàssem perfumàsseu perfumàssim perfumàssiu perfumàvem perfumàveu perfumés perfuméssem perfumésseu perfuméssim perfuméssiu perfumí sept val v
parfumer

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
parchemin

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
pergélisol

pergirar /per.d͡ʒiˈɾa/ /peɾ.d͡ʒiˈɾa/ /peɾ.d͡ʒiˈɾaɾ/ /pər.ʒiˈɾa/ pergira pergirada pergirades pergirant pergirar pergiraran pergirarem pergiraren pergirares pergirareu pergiraria pergirarien pergiraries pergirarà pergiraràs pergiraré pergiraríem pergiraríeu pergirat pergirats pergirava pergiraven pergiraves pergirem pergiren pergires pergiressen pergiresses pergiressin pergiressis pergireu pergiri pergirin pergiris pergiro pergirà pergiràrem pergiràreu pergiràvem pergiràveu pergirés pergiréssem pergirésseu pergiréssim pergiréssiu pergirí v
remuer

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
périssable

pericó /pe.ɾiˈko/ /pə.ɾiˈko/ n masc
herbe aux mille vertus

peridural /pe.ɾi.ðuˈɾaɫ/ /pə.ɾi.ðuˈɾaɫ/ adj
péridural

perifrasar /pe.ɾi.fɾaˈza/ /pe.ɾi.fɾaˈzaɾ/ /pə.ɾi.fɾəˈza/ perifrasa perifrasada perifrasades perifrasant perifrasar perifrasaran perifrasarem perifrasaren perifrasares perifrasareu perifrasaria perifrasarien perifrasaries perifrasarà perifrasaràs perifrasaré perifrasaríem perifrasaríeu perifrasat perifrasats perifrasava perifrasaven perifrasaves perifrasem perifrasen perifrases perifrasessen perifrasesses perifrasessin perifrasessis perifraseu perifrasi perifrasin perifrasis perifraso perifrasà perifrasàrem perifrasàreu perifrasàvem perifrasàveu perifrasés perifraséssem perifrasésseu perifraséssim perifraséssiu perifrasí v
perifrasare périphraser

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ adj masc
périphrastique

perifèric /pe.ɾiˈfɛ.ɾik/ /pə.ɾiˈfɛ.ɾik/ adj masc
périphérique
Situat en la perifèria o a en els límits d'un territori.

perill /peˈɾiʎ/ n masc
danger

perillar /pa.ɾiˈʎaɾ/ /pe.ɾiˈʎa/ /pe.ɾiˈʎaɾ/ /pə.ɾiˈʎa/ /pə.ɾiˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perill perilla perillada perillades perillam perillant perillar perillara perillaran perillarem perillaren perillares perillareu perillaria perillarien perillaries perillarà perillaràs perillaré perillaríem perillaríeu perillassen perillasses perillassin perillassis perillat perillats perillau perillava perillaven perillaves perille perillem perillen perilles perillessen perillesses perillessin perillessis perilleu perilli perillin perillis perillo perillà perillàrem perillàreu perillàs perillàssem perillàsseu perillàssim perillàssiu perillàvem perillàveu perillés perilléssem perillésseu perilléssim perilléssiu perillí sept val v
être en danger

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
dangereux

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
journalisme

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
journaliste

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
journalistique

periodísticament /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈmen/ /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈment/ /pə.ɾi.oˌðis.ti.kəˈment/ /pə.ɾi.uˌðis.ti.kəˈmen/ adv
journalistiquement

peripatètic /pe.ɾi.paˈtɛ.tik/ /pə.ɾi.pəˈtɛ.tik/ adj masc
péripatétique

peripècia /pe.ɾiˈpɛ.si.a/ n fem
péripétie

perit /peˈɾit/ /pəˈɾit/ n masc
expert

peritar /pe.ɾiˈta/ /pe.ɾiˈtaɾ/ /pə.ɾiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perit perita peritada peritades peritam peritant peritar peritara peritaran peritarem peritaren peritares peritareu peritaria peritarien peritaries peritarà peritaràs peritaré peritaríem peritaríeu peritassen peritasses peritassin peritassis peritat peritats peritau peritava peritaven peritaves perite peritem periten perites peritessen peritesses peritessin peritessis periteu periti peritin peritis perito perità peritàrem peritàreu peritàs peritàssem peritàsseu peritàssim peritàssiu peritàvem peritàveu perités peritéssem peritésseu peritéssim peritéssiu perití sept val v
expertiser

peritoneal /pe.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.tu.neˈaɫ/ adj
péritonéal

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
périodique
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ n masc
périodique
Publicació de gran abast amb noticies que genera nova edició de forma freqüent i periòdica (un diari cada dia, un setmanari cada setmana). La informació acostuma a ser de tipus generalista.

perjudicar /per.d͡ʒu.ðiˈka/ /peɾ.d͡ʒu.ðiˈka/ /peɾ.d͡ʒu.ðiˈkaɾ/ /pər.ʒu.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perjudic perjudica perjudicada perjudicades perjudicam perjudicant perjudicar perjudicara perjudicaran perjudicarem perjudicaren perjudicares perjudicareu perjudicaria perjudicarien perjudicaries perjudicarà perjudicaràs perjudicaré perjudicaríem perjudicaríeu perjudicassen perjudicasses perjudicassin perjudicassis perjudicat perjudicats perjudicau perjudicava perjudicaven perjudicaves perjudico perjudicà perjudicàrem perjudicàreu perjudicàs perjudicàssem perjudicàsseu perjudicàssim perjudicàssiu perjudicàvem perjudicàveu perjudique perjudiquem perjudiquen perjudiques perjudiquessen perjudiquesses perjudiquessin perjudiquessis perjudiqueu perjudiqui perjudiquin perjudiquis perjudiqués perjudiquéssem perjudiquésseu perjudiquéssim perjudiquéssiu perjudiquí sept val v
nuire

perjudici /peɾ.d͡ʒuˈði.si/ /pər.ʒuˈði.si/ n masc
dommage

perjudicial /peɾ.d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /pər.ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
préjudiciable

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perjur perjura perjurada perjurades perjuram perjurant perjurar perjurara perjuraran perjurarem perjuraren perjurares perjurareu perjuraria perjurarien perjuraries perjurarà perjuraràs perjuraré perjuraríem perjuraríeu perjurassen perjurasses perjurassin perjurassis perjurat perjurats perjurau perjurava perjuraven perjuraves perjure perjurem perjuren perjures perjuressen perjuresses perjuressin perjuressis perjureu perjuri perjurin perjuris perjuro perjurà perjuràrem perjuràreu perjuràs perjuràssem perjuràsseu perjuràssim perjuràssiu perjuràvem perjuràveu perjurés perjuréssem perjurésseu perjuréssim perjuréssiu perjurí sept val v
parjurer
Jurar fals, ser perjur.

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
parjure

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
perle
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

perlejar /per.ɫeˈʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pər.ɫəˈʒa/ /pəɾ.ɫəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perlege perlegem perlegen perleges perlegessen perlegesses perlegessin perlegessis perlegeu perlegi perlegin perlegis perlegés perlegéssem perlegésseu perlegéssim perlegéssiu perlegí perleig perleja perlejada perlejades perlejam perlejant perlejar perlejara perlejaran perlejarem perlejaren perlejares perlejareu perlejaria perlejarien perlejaries perlejarà perlejaràs perlejaré perlejaríem perlejaríeu perlejassen perlejasses perlejassin perlejassis perlejat perlejats perlejau perlejava perlejaven perlejaves perlejo perlejà perlejàrem perlejàreu perlejàs perlejàssem perlejàsseu perlejàssim perlejàssiu perlejàvem perlejàveu sept val v
perler

permagel /ˌper.maˈʒɛɫ/ /ˌper.məˈʒɛɫ/ /ˌpeɾ.maˈd͡ʒɛɫ/ n masc
pergélisol

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
permanent

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
perméable

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ bal occ permesa permeses permesos permet permeta permetem permeten permetent permetera permeteren permeteres permetes permetessen permetesses permetessin permetessis permeteu permeti permetia permetien permeties permetin permetis permeto permetran permetre permetrem permetreu permetria permetrien permetries permetrà permetràs permetré permetríem permetríeu permets permeté permetérem permetéreu permetés permetéssem permetésseu permetéssim permetéssiu permetí permetíem permetíeu permès permés sept val v
permettre

permissivitat /per.mi.si.βiˈtat/ /peɾ.mi.si.viˈtat/ /peɾ.mi.si.βiˈtat/ /pəɾ.mi.si.viˈtat/ n fem
permissivité

permutació n fem
permutation

permutar /per.muˈta/ /peɾ.muˈta/ /peɾ.muˈtaɾ/ /pər.muˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ permut permuta permutada permutades permutam permutant permutar permutara permutaran permutarem permutaren permutares permutareu permutaria permutarien permutaries permutarà permutaràs permutaré permutaríem permutaríeu permutassen permutasses permutassin permutassis permutat permutats permutau permutava permutaven permutaves permute permutem permuten permutes permutessen permutesses permutessin permutessis permuteu permuti permutin permutis permuto permutà permutàrem permutàreu permutàs permutàssem permutàsseu permutàssim permutàssiu permutàvem permutàveu permutés permutéssem permutésseu permutéssim permutéssiu permutí sept val v
permuter
Intercanviar de lloc dues coses.

pern /ˈpɛrn/ n masc
boulon
Clau rodó i de gran cabota quasi rodona.

pernejar /per.neˈʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /pər.nəˈʒa/ /pəɾ.nəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pernege pernegem pernegen perneges pernegessen pernegesses pernegessin pernegessis pernegeu pernegi pernegin pernegis pernegés pernegéssem pernegésseu pernegéssim pernegéssiu pernegí perneig perneja pernejada pernejades pernejam pernejant pernejar pernejara pernejaran pernejarem pernejaren pernejares pernejareu pernejaria pernejarien pernejaries pernejarà pernejaràs pernejaré pernejaríem pernejaríeu pernejassen pernejasses pernejassin pernejassis pernejat pernejats pernejau pernejava pernejaven pernejaves pernejo pernejà pernejàrem pernejàreu pernejàs pernejàssem pernejàsseu pernejàssim pernejàssiu pernejàvem pernejàveu sept val v
gigoter

pernil /pərˈniɫ/ n masc
jambon
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

pernil dolç n masc
jambon de Paris

pernoctació n fem
nuitée

pernoctar /per.nokˈta/ /peɾ.nokˈta/ /peɾ.nokˈtaɾ/ /pər.nukˈta/ /pəɾ.nokˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pernoct pernocta pernoctada pernoctades pernoctam pernoctant pernoctar pernoctara pernoctaran pernoctarem pernoctaren pernoctares pernoctareu pernoctaria pernoctarien pernoctaries pernoctarà pernoctaràs pernoctaré pernoctaríem pernoctaríeu pernoctassen pernoctasses pernoctassin pernoctassis pernoctat pernoctats pernoctau pernoctava pernoctaven pernoctaves pernocte pernoctem pernocten pernoctes pernoctessen pernoctesses pernoctessin pernoctessis pernocteu pernocti pernoctin pernoctis pernocto pernoctà pernoctàrem pernoctàreu pernoctàs pernoctàssem pernoctàsseu pernoctàssim pernoctàssiu pernoctàvem pernoctàveu pernoctés pernoctéssem pernoctésseu pernoctéssim pernoctéssiu pernoctí sept val v
passer la nuit

perol /peˈɾɔɫ/ /pəˈɾɔɫ/ n masc
bassine

peroné /pe.ɾoˈne/ /pə.ɾoˈne/ /pə.ɾuˈne/ n masc
péroné

perorar /pe.ɾoˈɾa/ /pe.ɾoˈɾaɾ/ /pə.ɾoˈɾa/ /pə.ɾuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ peror perora perorada perorades peroram perorant perorar perorara peroraran perorarem peroraren perorares perorareu peroraria perorarien peroraries perorarà peroraràs peroraré peroraríem peroraríeu perorassen perorasses perorassin perorassis perorat perorats perorau perorava peroraven peroraves perore perorem peroren perores peroressen peroresses peroressin peroressis peroreu perori perorin peroris peroro perorà peroràrem peroràreu peroràs peroràssem peroràsseu peroràssim peroràssiu peroràvem peroràveu perorés peroréssem perorésseu peroréssim peroréssiu perorí sept val v
pérorer
Fer un discurs llarg i inoportú.

peroxidar /pe.ɾok.siˈða/ /pe.ɾok.siˈðaɾ/ /pə.ɾok.siˈða/ /pə.ɾuk.siˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ peroxid peroxida peroxidada peroxidades peroxidam peroxidant peroxidar peroxidara peroxidaran peroxidarem peroxidaren peroxidares peroxidareu peroxidaria peroxidarien peroxidaries peroxidarà peroxidaràs peroxidaré peroxidaríem peroxidaríeu peroxidassen peroxidasses peroxidassin peroxidassis peroxidat peroxidats peroxidau peroxidava peroxidaven peroxidaves peroxide peroxidem peroxiden peroxides peroxidessen peroxidesses peroxidessin peroxidessis peroxideu peroxidi peroxidin peroxidis peroxido peroxidà peroxidàrem peroxidàreu peroxidàs peroxidàssem peroxidàsseu peroxidàssim peroxidàssiu peroxidàvem peroxidàveu peroxidés peroxidéssem peroxidésseu peroxidéssim peroxidéssiu peroxidí sept val v
peroxyder

perpal /peɾˈpaɫ/ /pərˈpaɫ/ n masc
levier

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
perpendicular perpendiculaire

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perpetr perpetra perpetrada perpetrades perpetram perpetrant perpetrar perpetrara perpetraran perpetrarem perpetraren perpetrares perpetrareu perpetraria perpetrarien perpetraries perpetrarà perpetraràs perpetraré perpetraríem perpetraríeu perpetrassen perpetrasses perpetrassin perpetrassis perpetrat perpetrats perpetrau perpetrava perpetraven perpetraves perpetre perpetrem perpetren perpetres perpetressen perpetresses perpetressin perpetressis perpetreu perpetri perpetrin perpetris perpetro perpetrà perpetràrem perpetràreu perpetràs perpetràssem perpetràsseu perpetràssim perpetràssiu perpetràvem perpetràveu perpetrés perpetréssem perpetrésseu perpetréssim perpetréssiu perpetrí sept val v
perpétrer

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perpetua perpetuada perpetuades perpetuam perpetuant perpetuar perpetuara perpetuaran perpetuarem perpetuaren perpetuares perpetuareu perpetuaria perpetuarien perpetuaries perpetuarà perpetuaràs perpetuaré perpetuaríem perpetuaríeu perpetuassen perpetuasses perpetuassin perpetuassis perpetuat perpetuats perpetuau perpetuava perpetuaven perpetuaves perpetue perpetuem perpetuen perpetues perpetuessen perpetuesses perpetuessin perpetuessis perpetueu perpetuo perpetuu perpetuà perpetuàrem perpetuàreu perpetuàs perpetuàssem perpetuàsseu perpetuàssim perpetuàssiu perpetuàvem perpetuàveu perpetués perpetuéssem perpetuésseu perpetuéssim perpetuéssiu perpetuí perpetuï perpetuïn perpetuïs sept val v
perpétuer

perquirir /per.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾiɾ/ /pər.kiˈɾi/ bal n-occ occ perquireix perquireixen perquireixes perquireixi perquireixin perquireixis perquireixo perquiresc perquiresqui perquiresquin perquiresquis perquiria perquirida perquirides perquirien perquiries perquiriguem perquirigueu perquirim perquirint perquirir perquirira perquiriran perquirirem perquiriren perquirires perquirireu perquiriria perquiririen perquiriries perquirirà perquiriràs perquiriré perquiriríem perquiriríeu perquirisc perquirisca perquirisquen perquirisques perquirissen perquirisses perquirissin perquirissis perquirit perquirits perquiriu perquirix perquirixen perquirixes perquirixo perquirí perquiríem perquiríeu perquirírem perquiríreu perquirís perquiríssem perquirísseu perquiríssim perquiríssiu val v
perquisitionner
Escorcollar, especialment per diligència judicial.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
parce que
Nexe causal.
pour que
Nexe final.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
perruque

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
persan
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
Perse
Natural de Pèrsia.
persan
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
persécution

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ bal n-occ occ persegueix persegueixen persegueixes persegueixi persegueixin persegueixis persegueixo perseguesc perseguesqui perseguesquin perseguesquis perseguia perseguida perseguides perseguien perseguies perseguiguem perseguigueu perseguim perseguint perseguir perseguira perseguiran perseguirem perseguiren perseguires perseguireu perseguiria perseguirien perseguiries perseguirà perseguiràs perseguiré perseguiríem perseguiríeu perseguisc perseguisca perseguisquen perseguisques perseguissen perseguisses perseguissin perseguissis perseguit perseguits perseguiu perseguix perseguixen perseguixes perseguixo perseguí perseguíem perseguíeu perseguírem perseguíreu perseguís perseguíssem perseguísseu perseguíssim perseguíssiu sept val v
poursuivre
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.
Intentar aconseguir un objectiu a través del treball assidu.

perseverar /per.se.βeˈɾa/ /peɾ.se.veˈɾaɾ/ /peɾ.se.βeˈɾa/ /pər.sə.βəˈɾa/ /pəɾ.sə.vəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ persever persevera perseverada perseverades perseveram perseverant perseverar perseverara perseveraran perseverarem perseveraren perseverares perseverareu perseveraria perseverarien perseveraries perseverarà perseveraràs perseveraré perseveraríem perseveraríeu perseverassen perseverasses perseverassin perseverassis perseverat perseverats perseverau perseverava perseveraven perseveraves persevere perseverem perseveren perseveres perseveressen perseveresses perseveressin perseveressis persevereu perseveri perseverin perseveris persevero perseverà perseveràrem perseveràreu perseveràs perseveràssem perseveràsseu perseveràssim perseveràssiu perseveràvem perseveràveu perseverés perseveréssem perseverésseu perseveréssim perseveréssiu perseverí sept val v
persévérer

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
persienne

persignar /per.siŋˈna/ /peɾ.siɡˈna/ /peɾ.siɡˈnaɾ/ /pər.siŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ persign persigna persignada persignades persignam persignant persignar persignara persignaran persignarem persignaren persignares persignareu persignaria persignarien persignaries persignarà persignaràs persignaré persignaríem persignaríeu persignassen persignasses persignassin persignassis persignat persignats persignau persignava persignaven persignaves persigne persignem persignen persignes persignessen persignesses persignessin persignessis persigneu persigni persignin persignis persigno persignà persignàrem persignàreu persignàs persignàssem persignàsseu persignàssim persignàssiu persignàvem persignàveu persignés persignéssem persignésseu persignéssim persignéssiu persigní sept val v
se signer

persistir /pal.sisˈti/ /per.sisˈti/ /peɾ.sisˈti/ /peɾ.sisˈtiɾ/ /pər.sisˈti/ /pəɾ.sisˈti/ bal n-occ occ persisteix persisteixen persisteixes persisteixi persisteixin persisteixis persisteixo persistesc persistesqui persistesquin persistesquis persistia persistida persistides persistien persisties persistiguem persistigueu persistim persistint persistir persistira persistiran persistirem persistiren persistires persistireu persistiria persistirien persistiries persistirà persistiràs persistiré persistiríem persistiríeu persistisc persistisca persistisquen persistisques persistissen persistisses persistissin persistissis persistit persistits persistiu persistix persistixen persistixes persistixo persistí persistíem persistíeu persistírem persistíreu persistís persistíssem persistísseu persistíssim persistíssiu sept val v
persister

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
persistance

persona /peɾˈso.na/ n fem
personne

persona jurídica n fem
personne morale

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
personnel
Relatiu o pertanyent a la persona.

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ n masc
personnel
Treballadors en un local, una empresa.

personalitat n fem
personnalité
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.
Caracterització d'una persona.

personalització n fem
personnalisation

personalitzar /per.so.na.ɫiˈd͡za/ /peɾ.so.na.ɫiˈza/ /peɾ.so.na.ɫiˈzaɾ/ /pər.su.nə.ɫiˈd͡za/ /pəɾ.so.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ personalitz personalitza personalitzada personalitzades personalitzam personalitzant personalitzar personalitzara personalitzaran personalitzarem personalitzaren personalitzares personalitzareu personalitzaria personalitzarien personalitzaries personalitzarà personalitzaràs personalitzaré personalitzaríem personalitzaríeu personalitzassen personalitzasses personalitzassin personalitzassis personalitzat personalitzats personalitzau personalitzava personalitzaven personalitzaves personalitze personalitzem personalitzen personalitzes personalitzessen personalitzesses personalitzessin personalitzessis personalitzeu personalitzi personalitzin personalitzis personalitzo personalitzà personalitzàrem personalitzàreu personalitzàs personalitzàssem personalitzàsseu personalitzàssim personalitzàssiu personalitzàvem personalitzàveu personalitzés personalitzéssem personalitzésseu personalitzéssim personalitzéssiu personalitzí sept val v
personnaliser

personar-se /peɾ.soˈnaɾ.se/ /pər.su.nərˈsə/ /pəɾ.soˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ person persona personada personades personam personant personar personara personaran personarem personaren personares personareu personaria personarien personaries personarà personaràs personaré personaríem personaríeu personassen personasses personassin personassis personat personats personau personava personaven personaves persone personem personen persones personessen personesses personessin personessis personeu personi personin personis persono personà personàrem personàreu personàs personàssem personàsseu personàssim personàssiu personàvem personàveu personés personéssem personésseu personéssim personéssiu personí sept val v
comparaître

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
personnage
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personatge jugador n masc
personnage joueur

personatge no jugador n masc
personnage non-jouable

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
personnification

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ personific personifica personificada personificades personificam personificant personificar personificara personificaran personificarem personificaren personificares personificareu personificaria personificarien personificaries personificarà personificaràs personificaré personificaríem personificaríeu personificassen personificasses personificassin personificassis personificat personificats personificau personificava personificaven personificaves personifico personificà personificàrem personificàreu personificàs personificàssem personificàsseu personificàssim personificàssiu personificàvem personificàveu personifique personifiquem personifiquen personifiques personifiquessen personifiquesses personifiquessin personifiquessis personifiqueu personifiqui personifiquin personifiquis personifiqués personifiquéssem personifiquésseu personifiquéssim personifiquéssiu personifiquí sept val v
personnifier

perspectiva de gènere n fem
perspective de genre

perspirar /pers.piˈɾa/ /peɾs.piˈɾa/ /peɾs.piˈɾaɾ/ /pərs.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ perspir perspira perspirada perspirades perspiram perspirant perspirar perspirara perspiraran perspirarem perspiraren perspirares perspirareu perspiraria perspirarien perspiraries perspirarà perspiraràs perspiraré perspiraríem perspiraríeu perspirassen perspirasses perspirassin perspirassis perspirat perspirats perspirau perspirava perspiraven perspiraves perspire perspirem perspiren perspires perspiressen perspiresses perspiressin perspiressis perspireu perspiri perspirin perspiris perspiro perspirà perspiràrem perspiràreu perspiràs perspiràssem perspiràsseu perspiràssim perspiràssiu perspiràvem perspiràveu perspirés perspiréssem perspirésseu perspiréssim perspiréssiu perspirí sept val v
perspirer

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ bal n-occ occ persuadeix persuadeixen persuadeixes persuadeixi persuadeixin persuadeixis persuadeixo persuadesc persuadesqui persuadesquin persuadesquis persuadia persuadida persuadides persuadien persuadies persuadiguem persuadigueu persuadim persuadint persuadir persuadira persuadiran persuadirem persuadiren persuadires persuadireu persuadiria persuadirien persuadiries persuadirà persuadiràs persuadiré persuadiríem persuadiríeu persuadisc persuadisca persuadisquen persuadisques persuadissen persuadisses persuadissin persuadissis persuadit persuadits persuadiu persuadix persuadixen persuadixes persuadixo persuadí persuadíem persuadíeu persuadírem persuadíreu persuadís persuadíssem persuadísseu persuadíssim persuadíssiu sept val v
persuader

pertocar /per.toˈka/ /peɾ.toˈka/ /peɾ.toˈkaɾ/ /pər.tuˈka/ /pəɾ.toˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pertoc pertoca pertocada pertocades pertocam pertocant pertocar pertocara pertocaran pertocarem pertocaren pertocares pertocareu pertocaria pertocarien pertocaries pertocarà pertocaràs pertocaré pertocaríem pertocaríeu pertocassen pertocasses pertocassin pertocassis pertocat pertocats pertocau pertocava pertocaven pertocaves pertoco pertocà pertocàrem pertocàreu pertocàs pertocàssem pertocàsseu pertocàssim pertocàssiu pertocàvem pertocàveu pertoque pertoquem pertoquen pertoques pertoquessen pertoquesses pertoquessin pertoquessis pertoqueu pertoqui pertoquin pertoquis pertoqués pertoquéssem pertoquésseu pertoquéssim pertoquéssiu pertoquí sept val v
échoir
En un repartiment, tenir dret sobre la part assignada.

pertorbar /per.torˈβa/ /peɾ.toɾˈbaɾ/ /peɾ.toɾˈβa/ /pər.turˈba/ /pəɾ.toɾˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pertorb pertorba pertorbada pertorbades pertorbam pertorbant pertorbar pertorbara pertorbaran pertorbarem pertorbaren pertorbares pertorbareu pertorbaria pertorbarien pertorbaries pertorbarà pertorbaràs pertorbaré pertorbaríem pertorbaríeu pertorbassen pertorbasses pertorbassin pertorbassis pertorbat pertorbats pertorbau pertorbava pertorbaven pertorbaves pertorbe pertorbem pertorben pertorbes pertorbessen pertorbesses pertorbessin pertorbessis pertorbeu pertorbi pertorbin pertorbis pertorbo pertorbà pertorbàrem pertorbàreu pertorbàs pertorbàssem pertorbàsseu pertorbàssim pertorbàssiu pertorbàvem pertorbàveu pertorbés pertorbéssem pertorbésseu pertorbéssim pertorbéssiu pertorbí sept val v
perturber

pertot /peɾˈtot/ /pərˈtot/ adv
partout

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ bal pertanc pertanga pertanguda pertangudes pertanguem pertanguen pertanguera pertangueren pertangueres pertangues pertanguessen pertanguesses pertanguessin pertanguessis pertangueu pertangui pertanguin pertanguis pertangut pertanguts pertangué pertanguérem pertanguéreu pertangués pertanguéssem pertanguésseu pertanguéssim pertanguéssiu pertanguí pertany pertanyem pertanyen pertanyent pertanyeran pertanyerem pertanyeren pertanyeres pertanyereu pertanyeria pertanyerien pertanyeries pertanyerà pertanyeràs pertanyeré pertanyeríem pertanyeríeu pertanyessin pertanyessis pertanyeu pertanyi pertanyia pertanyien pertanyies pertanyin pertanyis pertanyo pertanys pertanyuda pertanyudes pertanyut pertanyuts pertanyé pertanyérem pertanyéreu pertanyés pertanyéssim pertanyéssiu pertanyí pertanyíem pertanyíeu pertànyer sept val v
appartenir
Ésser alguna cosa propietat d'algú.
Correspondre al càrrec o l'obligació d'algú.

pervenir /per.βeˈni/ /peɾ.veˈniɾ/ /peɾ.βeˈni/ /pər.bəˈni/ /pəɾ.vəˈni/ bal occ pervenc pervendran pervendrem pervendreu pervendria pervendrien pervendries pervendrà pervendràs pervendré pervendríem pervendríeu pervenen pervenguda pervengudes pervenguem pervengueren pervengueres pervenguessin pervenguessis pervengueu pervengui pervenguin pervenguis pervengut pervenguts pervengué pervenguérem pervenguéreu pervengués pervenguéssim pervenguéssiu pervenguí pervenia pervenien pervenies pervenim pervenint pervenir perveniu pervens perveníem perveníeu pervinc pervindran pervindrem pervindreu pervindria pervindrien pervindries pervindrà pervindràs pervindré pervindríem pervindríeu pervinga pervinguda pervingudes pervinguem pervinguen pervinguera pervingueren pervingueres pervingues pervinguessen pervinguesses pervinguessin pervinguessis pervingueu pervingui pervinguin pervinguis pervingut pervinguts pervingué pervinguérem pervinguéreu pervingués pervinguéssem pervinguésseu pervinguéssim pervinguéssiu pervinguí pervé pervén val v
parvenir

pervertir /per.βerˈti/ /peɾ.veɾˈtiɾ/ /peɾ.βeɾˈti/ /pər.bərˈti/ /pəɾ.vəɾˈti/ bal n-occ occ perverteix perverteixen perverteixes perverteixi perverteixin perverteixis perverteixo pervertesc pervertesqui pervertesquin pervertesquis pervertia pervertida pervertides pervertien perverties pervertiguem pervertigueu pervertim pervertint pervertir pervertira pervertiran pervertirem pervertiren pervertires pervertireu pervertiria pervertirien pervertiries pervertirà pervertiràs pervertiré pervertiríem pervertiríeu pervertisc pervertisca pervertisquen pervertisques pervertissen pervertisses pervertissin pervertissis pervertit pervertits pervertiu pervertix pervertixen pervertixes pervertixo pervertí pervertíem pervertíeu pervertírem pervertíreu pervertís pervertíssem pervertísseu pervertíssim pervertíssiu sept val v
pervertir

perviure /perˈβiw.ɾe/ /peɾˈviw.ɾe/ /peɾˈβiw.ɾe/ /pərˈbiw.ɾə/ /pəɾˈviw.ɾə/ bal occ pervisc pervisca perviscuda perviscudes perviscut perviscuts pervisquem pervisquen pervisquera pervisqueren pervisqueres pervisques pervisquessen pervisquesses pervisquessin pervisquessis pervisqueu pervisqui pervisquin pervisquis pervisqué pervisquérem pervisquéreu pervisqués pervisquéssem pervisquésseu pervisquéssim pervisquéssiu pervisquí perviu perviuen perviuran perviure perviurem perviureu perviuria perviurien perviuries perviurà perviuràs perviuré perviuríem perviuríeu pervius pervivia pervivien pervivies pervivim pervivint perviviu pervivíem pervivíeu val v
survivre

perxa /ˈpɛr.t͡ʃa/ /ˈpɛr.ʃə/ /ˈpɛɾ.t͡ʃa/ /ˈpɛɾ.t͡ʃɛ/ n fem
perche
Barra llarga i flexible que els atletes porten a la mà per donar-se impuls en saltar cap amunt.

perxejar /per.t͡ʃeˈʒa/ /peɾ.t͡ʃeˈd͡ʒa/ /peɾ.t͡ʃeˈd͡ʒaɾ/ /pər.ʃəˈʒa/ /pəɾ.ʃəˈd͡ʒa/ occ perxege perxegem perxegen perxeges perxegessen perxegesses perxegessin perxegessis perxegeu perxegi perxegin perxegis perxegés perxegéssem perxegésseu perxegéssim perxegéssiu perxegí perxeja perxejada perxejades perxejant perxejar perxejaran perxejarem perxejaren perxejares perxejareu perxejaria perxejarien perxejaries perxejarà perxejaràs perxejaré perxejaríem perxejaríeu perxejat perxejats perxejava perxejaven perxejaves perxejo perxejà perxejàrem perxejàreu perxejàvem perxejàveu sept v
gauler

perxell /peɾˈt͡ʃeʎ/ /pərˈʃeʎ/ n masc
tuteur

perxeró /peɾ.t͡ʃeˈɾo/ /pər.ʃəˈɾo/ n masc
percheron

perífrasi /peˈɾi.fɾa.zi/ /pəˈɾi.fɾə.zi/ n fem
périphrase

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
périmètre

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
période
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

període d'adaptació n masc
période d'adaptation

període de 24 segons n masc
période des 24 secondes

període de descans n masc
repos

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
mais

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
poids
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.
alourdisseur de batte
(beisbol) Peça en forma de rosca acoblada al bat durant els exercicis d'escalfament, que s'utilitza per a fer-lo més pesant.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
lourde
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ n masc
peine
Sentiment de disgust i penediment.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pes pesa pesada pesades pesam pesant pesar pesara pesaran pesarem pesaren pesares pesareu pesaria pesarien pesaries pesarà pesaràs pesaré pesaríem pesaríeu pesassen pesasses pesassin pesassis pesat pesats pesau pesava pesaven pesaves pese pesem pesen peses pesessen pesesses pesessin pesessis peseu pesi pesin pesis peso pesà pesàrem pesàreu pesàs pesàssem pesàsseu pesàssim pesàssiu pesàvem pesàveu pesés peséssem pesésseu peséssim peséssiu pesí sept val v
peser
(transitiu) Mesurar el pes.

pesarós /pe.zaˈɾos/ /pə.zəˈɾos/ adj masc
désolé

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
lourde lourd

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
pêche

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
pêcheur
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
pêcher
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.
décrocher
Aconseguir hàbilment allò que es pretenia.
attraper
Atrapar, sorprendre algú quan no s’ho esperava.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
crèche

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
peseta
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
pincement
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
pinçon
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
pincée
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pessig pessiga pessigada pessigades pessigam pessigant pessigar pessigara pessigaran pessigarem pessigaren pessigares pessigareu pessigaria pessigarien pessigaries pessigarà pessigaràs pessigaré pessigaríem pessigaríeu pessigassen pessigasses pessigassin pessigassis pessigat pessigats pessigau pessigava pessigaven pessigaves pessigo pessigue pessiguem pessiguen pessigues pessiguessen pessiguesses pessiguessin pessiguessis pessigueu pessigui pessiguin pessiguis pessigués pessiguéssem pessiguésseu pessiguéssim pessiguéssiu pessiguí pessigà pessigàrem pessigàreu pessigàs pessigàssem pessigàsseu pessigàssim pessigàssiu pessigàvem pessigàveu sept val v
pincer
Estrènyer la pell amb dos dits.
piquer
Un animal petit, picar, mossegar, punxar.

pessigollejar /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒa/ /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pe.si.ɣo.ʎeˈʒa/ /pə.si.ɣo.ʎəˈd͡ʒa/ /pə.si.ɣu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pessigollege pessigollegem pessigollegen pessigolleges pessigollegessen pessigollegesses pessigollegessin pessigollegessis pessigollegeu pessigollegi pessigollegin pessigollegis pessigollegés pessigollegéssem pessigollegésseu pessigollegéssim pessigollegéssiu pessigollegí pessigolleig pessigolleja pessigollejada pessigollejades pessigollejam pessigollejant pessigollejar pessigollejara pessigollejaran pessigollejarem pessigollejaren pessigollejares pessigollejareu pessigollejaria pessigollejarien pessigollejaries pessigollejarà pessigollejaràs pessigollejaré pessigollejaríem pessigollejaríeu pessigollejassen pessigollejasses pessigollejassin pessigollejassis pessigollejat pessigollejats pessigollejau pessigollejava pessigollejaven pessigollejaves pessigollejo pessigollejà pessigollejàrem pessigollejàreu pessigollejàs pessigollejàssem pessigollejàsseu pessigollejàssim pessigollejàssiu pessigollejàvem pessigollejàveu sept val v
chatouiller

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ n fem
chatouilles

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
pessimisme

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pessimiste
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
peste

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
cil
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestanyejar /pes.ta.ɲeˈd͡ʒa/ /pes.ta.ɲeˈd͡ʒaɾ/ /pes.ta.ɲeˈʒa/ /pəs.tə.ɲəˈd͡ʒa/ /pəs.tə.ɲəˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ pestanyege pestanyegem pestanyegen pestanyeges pestanyegessen pestanyegesses pestanyegessin pestanyegessis pestanyegeu pestanyegi pestanyegin pestanyegis pestanyegés pestanyegéssem pestanyegésseu pestanyegéssim pestanyegéssiu pestanyegí pestanyeig pestanyeja pestanyejada pestanyejades pestanyejam pestanyejant pestanyejar pestanyejara pestanyejaran pestanyejarem pestanyejaren pestanyejares pestanyejareu pestanyejaria pestanyejarien pestanyejaries pestanyejarà pestanyejaràs pestanyejaré pestanyejaríem pestanyejaríeu pestanyejassen pestanyejasses pestanyejassin pestanyejassis pestanyejat pestanyejats pestanyejau pestanyejava pestanyejaven pestanyejaves pestanyejo pestanyejà pestanyejàrem pestanyejàreu pestanyejàs pestanyejàssem pestanyejàsseu pestanyejàssim pestanyejàssiu pestanyejàvem pestanyejàveu sept v.cent val v
ciller

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
verrou

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
pet
Ventositat expel·lida per l'anus.
cuite
Borratxera, cec, bufa.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
pétanque

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pet peta petada petades petam petant petar petara petaran petarem petaren petares petareu petaria petarien petaries petarà petaràs petaré petaríem petaríeu petassen petasses petassin petassis petat petats petau petava petaven petaves pete petem peten petes petessen petesses petessin petessis peteu peti petin petis peto petà petàrem petàreu petàs petàssem petàsseu petàssim petàssiu petàvem petàveu petés petéssem petésseu petéssim petéssiu petí sept val v
exploser
Causar una explosió, especialment parlant de focs artificials o artilleria.
heurter
Sortir a gran velocitat, disparat, o ser impulsat amb violència, esclat i rapidesa.
éclater
Trencar-se el recipient que conté alguna cosa i sortir el contingut de manera violenta.
craquer
Fer soroll sec i no gaire fort, com de trencament o d'explosió esmorteïda.
péter
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petarc /peˈtaɾk/ /pəˈtark/ n masc
sublaire

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
pétard
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.
Petit explosiu de poca potència que s'agafa a un rail de la via perquè quan passi el tren per sobre es detoni i amb això doni un avís sonor d'emergència al maquinista.
Explosiu de potencia limitada i que progressivament va anar reduint la mida fins a ser petit, destinat a destruir obstacles, en especial el que s'utilitzava antigament en accions militars, per exemple, per enderrocar una porta.

petejar /pa.taˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.teˈʒa/ /pə.təˈd͡ʒa/ /pə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petege petegem petegen peteges petegessen petegesses petegessin petegessis petegeu petegi petegin petegis petegés petegéssem petegésseu petegéssim petegéssiu petegí peteig peteja petejada petejades petejam petejant petejar petejara petejaran petejarem petejaren petejares petejareu petejaria petejarien petejaries petejarà petejaràs petejaré petejaríem petejaríeu petejassen petejasses petejassin petejassis petejat petejats petejau petejava petejaven petejaves petejo petejà petejàrem petejàreu petejàs petejàssem petejàsseu petejàssim petejàssiu petejàvem petejàveu sept val v
péter
Fer pets.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
pied

peti qui peti adv
coûte que coûte

petició d'interrupció n fem
demande d'interruption

petit /peˈtit/ petita adj masc
petit minuscule
De poca grandària, volum o alçada.
petit
Jove, de poca edat.

petit grup n masc
microgroupe

petit mal n masc
petit mal

petitesa /pe.tiˈte.za/ /pə.tiˈtə.zə/ /pə.tiˈtɛ.zə/ n fem
petitesse

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
empreinte empreinte de pied

petjar /peˈd͡ʒa/ /peˈd͡ʒaɾ/ /pəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv n-occ nota1 occ petge petgeguem petgeguessa petgeguessen petgeguesses petgegueu petgegués petgeguéssom petgeguéssou petgem petgen petges petgessa petgessen petgesses petgessi petgessin petgessis petgeu petgi petgin petgis petgés petgéssem petgésseu petgéssim petgéssiu petgí petj petja petjada petjades petjaia petjaien petjaies petjaieu petjam petjant petjar petjara petjaran petjarem petjaren petjares petjareu petjaria petjarien petjaries petjariva petjariven petjarives petjarà petjaràs petjaré petjaríem petjaríeu petjarívem petjaríveu petjassen petjasses petjassin petjassis petjat petjats petjau petjava petjaven petjaves petjavi petjavo petjo petjos petjà petjàiem petjàrem petjàreu petjàs petjàssem petjàsseu petjàssim petjàssiu petjàvem petjàveu petjàvom sept v.cent val v
piétiner

peto /ˈpe.to/ /ˈpe.tu/ /ˈpɛ.tu/ n masc
chasuble
(esports de pilota) Peça sense mànigues de l'equip d'un jugador que cobreix el tronc, utilitzada per a distingir-se dels jugadors de l'equip adversari.
thazard bâtard
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Acanthocybium solandri)

petonejar /pe.to.neˈd͡ʒa/ /pe.to.neˈd͡ʒaɾ/ /pe.to.neˈʒa/ /pə.to.nəˈd͡ʒa/ /pə.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ petonege petonegem petonegen petoneges petonegessen petonegesses petonegessin petonegessis petonegeu petonegi petonegin petonegis petonegés petonegéssem petonegésseu petonegéssim petonegéssiu petonegí petoneig petoneja petonejada petonejades petonejam petonejant petonejar petonejara petonejaran petonejarem petonejaren petonejares petonejareu petonejaria petonejarien petonejaries petonejarà petonejaràs petonejaré petonejaríem petonejaríeu petonejassen petonejasses petonejassin petonejassis petonejat petonejats petonejau petonejava petonejaven petonejaves petonejo petonejà petonejàrem petonejàreu petonejàs petonejàssem petonejàsseu petonejàssim petonejàssiu petonejàvem petonejàveu sept val v
bécoter

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ n masc
pétrichor

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petrific petrifica petrificada petrificades petrificam petrificant petrificar petrificara petrificaran petrificarem petrificaren petrificares petrificareu petrificaria petrificarien petrificaries petrificarà petrificaràs petrificaré petrificaríem petrificaríeu petrificassen petrificasses petrificassin petrificassis petrificat petrificats petrificau petrificava petrificaven petrificaves petrifico petrificà petrificàrem petrificàreu petrificàs petrificàssem petrificàsseu petrificàssim petrificàssiu petrificàvem petrificàveu petrifique petrifiquem petrifiquen petrifiques petrifiquessen petrifiquesses petrifiquessin petrifiquessis petrifiqueu petrifiqui petrifiquin petrifiquis petrifiqués petrifiquéssem petrifiquésseu petrifiquéssim petrifiquéssiu petrifiquí sept val v
pétrifier
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
pétrole
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ adj masc
pétrolier
Relatiu al petroli.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ n masc
pétrolier
Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.
Persona que es dedica al comerç o a la indústria del petroli.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
coquillage
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petxina de pelegrí n fem
coquille Saint-Jacques

petó /peˈto/ n masc
baiser

peu n masc
pied
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.
sabot
(hoquei sobre herba) Cadascuna de les dues peces de l'equip d'un porter que s'utilitzen per a protegir-se els peus.

peu de pivot n masc
pied de pivot
(basquetbol) Peu que un jugador en possessió de la pilota utilitza com a eix del moviment en l'execució d'un pivot.
pied pivot
(beisbol) Peu que un llançador ha de tenir en contacte amb la placa en l'execució d'un llançament.

peu del mànec n masc
talon

peu lliure n masc
pied libre

peus /ˈpɛws/ n masc
faute de pied intentionnelle

peà /peˈa/ n masc
péan

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
part

peó /peˈo/ n masc
pion
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
fantassin
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peó /peˈo/ n neut
manœuvre
Persona que ocupa un lloc de treball que no requereix especialització.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
sabot

pi n masc
pin
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianiste

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
piano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
piano à queue

piano de maneta n masc
orgue de Barbarie

piano de taula n masc
piano carré

piano electrònic n masc
piano électronique

piano girafa n masc
piano-girafe

piano vertical n masc
piano droit

pianola /pi.aˈnɔ.la/ /pi.əˈnɔ.ɫə/ n fem
piano mécanique

pic /ˈpik/ n masc
midi point
Punt que es fa amb la punta de la ploma o amb altre instrument semblant.
Cop que es dóna a la porta per trucar.
midi point tache
Senyal o taca a manera de piga que tenen algunes coses.
midi piqûre
Forat que es fa amb instrument petit i de punxa, com l'agulla.
pic midi
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.
midi impact de balle
(golf) Marca deixada per la bola en un camp de joc, especialment al green i al carrer, en caure-hi.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
pique fonts bénitier
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).
pica
(medicina) Al·lotriofàgia, perversió del gust consistent en el desig d'ingerir substàncies no comestibles.
fonts auge bénitier
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
fonts bénitier
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.

picabaralla /ˌpi.ka.baˈɾa.ʎa/ n fem
dispute

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ n fem
piqûre
Acció i efecte de picar.
Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.
hachis
Composició d'algunes coses aixafades al morter que es fa per amanir les viandes.

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
piquant
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.
mordicant
Que té certa acrimònia ofensiva, o per la forma de dir o pel significat de les paraules.

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
tialleur de pierre
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

picaplets /ˌpi.kaˈpɫets/ /ˌpi.kəˈpɫets/ n neut
débarbot

picapoll /pi.kaˈpoʎ/ /pi.kəˈpoʎ/ n masc
picpoul
Raïm blanc de maduració tardana, molt compacte i amb els grans molt petits, esfèrics, saborosos i amb la pell molt prima i tendra.

picaporta /pi.kaˈpɔr.ta/ /pi.kaˈpɔɾ.ta/ /pi.kaˈpɔɾ.tɔ/ /pi.kəˈpɔr.tə/ n masc
heurtoir

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pic pica picada picades picaia picaien picaies picam picant picar picara picaran picarem picaren picares picareu picaria picarien picaries picariva picariven picarives picarà picaràs picaré picaríem picaríeu picarívem picaríveu picassen picasses picassin picassis picat picats picau picava picaven picaves picavi picavo pico picos picà picàiem picàieu picàrem picàreu picàs picàssem picàsseu picàssim picàssiu picàvem picàvets picàveu picàvom pique piqueguem piqueguessa piqueguessen piqueguesses piquegueu piquegués piqueguéssom piqueguéssou piquem piquen piques piquessa piquessen piquesses piquessi piquessin piquessis piqueu piqui piquin piquis piqués piquéssem piquésseu piquéssim piquéssiu piquí sept v.cent val v
piquer
picar l'ullet, fer l'ullet, tancar-lo ràpidament com a signe de complicitat.
piquer taper cuire
picar la carn, trinxar-la
taper
Donar cops a alguna cosa amb pedra, bastó, martell o altre instrument.
mordre
Mossegar el peix l'esquer posar en l'ham per pescar.
picorer
Agafar els ocells alguna cosa amb el bec, prendre's el menjar.
cuire
Coure, causar coïssor, tenir una sensació desagradable de picor, cremor o formigueig.
picar a algú, provocar
grignoter
Menjar poc, menjar fora dels àpats.
glorifier piquer
(pronominal) Jactar-se d'alguna bona qualitat o habilitat, tenir-se per destre en algun art.
lober
(pilota basca) Llançar la pilota de manera que surti projectada cap avall després de tocar el frontis.

picardia /pi.kaɾˈði.a/ /pi.kərˈdi.ə/ n fem
astuce

picarola /pi.kaˈɾɔ.la/ /pi.kəˈɾɔ.ɫə/ n fem
clochette

picassià /pi.ka.siˈa/ /pi.kə.siˈa/ adj masc
picassien
Corresponent o pertanyent a Picasso o a la seva obra.

picat /piˈkat/ n masc
piqué
Resultat de picar.

picola /piˈkɔ.ɫa/ /piˈkɔ.ɫɔ/ /piˈkɔ.ɫə/ n fem
hachette hatchet

picotejar /pi.ko.teˈd͡ʒa/ /pi.ko.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ko.teˈʒa/ /pi.ko.təˈd͡ʒa/ /pi.ku.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ picotege picotegem picotegen picoteges picotegessen picotegesses picotegessin picotegessis picotegeu picotegi picotegin picotegis picotegés picotegéssem picotegésseu picotegéssim picotegéssiu picotegí picoteig picoteja picotejada picotejades picotejam picotejant picotejar picotejara picotejaran picotejarem picotejaren picotejares picotejareu picotejaria picotejarien picotejaries picotejarà picotejaràs picotejaré picotejaríem picotejaríeu picotejassen picotejasses picotejassin picotejassis picotejat picotejats picotejau picotejava picotejaven picotejaves picotejo picotejà picotejàrem picotejàreu picotejàs picotejàssem picotejàsseu picotejàssim picotejàssiu picotejàvem picotejàveu sept val v
picorer

pictograma /pik.toˈɣɾa.ma/ /pik.toˈɣɾa.mə/ /pik.tuˈɣɾa.mə/ n masc
pictogramme

pido Interjection
jugez

pidolar /pi.ðoˈɫa/ /pi.ðoˈɫaɾ/ /pi.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pidola pidolada pidolades pidolant pidolar pidolara pidolaran pidolarem pidolaren pidolares pidolareu pidolaria pidolarien pidolaries pidolarà pidolaràs pidolaré pidolaríem pidolaríeu pidolassen pidolasses pidolat pidolats pidolava pidolaven pidolaves pidole pidolem pidolen pidoles pidolessen pidolesses pidolessin pidolessis pidoleu pidoli pidolin pidolis pidolo pidolà pidolàrem pidolàreu pidolàssem pidolàsseu pidolàvem pidolàveu pidolés pidoléssem pidolésseu pidoléssim pidoléssiu pidolí sept val val (1) v
mendier

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
pitié piété

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
lentigo tache de rousseur

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigment

pigmentar /piɡ.menˈta/ /piɡ.menˈtaɾ/ /piɡ.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pigment pigmenta pigmentada pigmentades pigmentaia pigmentaien pigmentaies pigmentam pigmentant pigmentar pigmentara pigmentaran pigmentarem pigmentaren pigmentares pigmentareu pigmentaria pigmentarien pigmentaries pigmentariva pigmentariven pigmentarives pigmentarà pigmentaràs pigmentaré pigmentaríem pigmentaríeu pigmentarívem pigmentaríveu pigmentassen pigmentasses pigmentassin pigmentassis pigmentat pigmentats pigmentau pigmentava pigmentaven pigmentaves pigmentavi pigmentavo pigmente pigmenteguem pigmenteguessa pigmenteguessen pigmenteguesses pigmentegueu pigmentegués pigmenteguéssom pigmenteguéssou pigmentem pigmenten pigmentes pigmentessa pigmentessen pigmentesses pigmentessi pigmentessin pigmentessis pigmenteu pigmenti pigmentin pigmentis pigmento pigmentos pigments pigmentà pigmentàiem pigmentàieu pigmentàrem pigmentàreu pigmentàs pigmentàssem pigmentàsseu pigmentàssim pigmentàssiu pigmentàvem pigmentàvets pigmentàveu pigmentàvom pigmentés pigmentéssem pigmentésseu pigmentéssim pigmentéssiu pigmentí sept v.cent val v
pigmenter

pijama /piˈd͡ʒa.ma/ /piˈʒa.ma/ /piˈʒa.mə/ n masc
pyjama

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
pile
Bateria elèctrica.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
pilier
Element vertical de suport en una construcció.
(rugbi) Cadascun dels dos primeres línies situats als extrems de la primera línia.

pilar dret n masc
pilier droit

pilar esquerre n masc
pilier gauche

pilar exterior n neut
pilier extérieur

pilar interior n neut
pilier intérieur

pillar /piˈʎa/ /piˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pill pilla pillada pillades pillam pillant pillar pillara pillaran pillarem pillaren pillares pillareu pillaria pillarien pillaries pillarà pillaràs pillaré pillaríem pillaríeu pillassen pillasses pillassin pillassis pillat pillats pillau pillava pillaven pillaves pille pillem pillen pilles pillessen pillesses pillessin pillessis pilleu pilli pillin pillis pillo pillà pillàrem pillàreu pillàs pillàssem pillàsseu pillàssim pillàssiu pillàvem pillàveu pillés pilléssem pillésseu pilléssim pilléssiu pillí sept val v
piller

pilot /piˈɫɔt/ n masc
peloton
El grup més nombrós de ciclistes en una competició, que pedalen a una mateixa velocitat.

pilot /piˈɫɔt/ n neut
pilote
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
balle
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
pelote
Conjunt dels esports de pilota practicats en una pista de joc tancada totalment o parcialment per parets entre dos adversaris o dos equips de dos o més jugadors, que consisteixen a fer arribar una pilota a l'adversari colpejant-la amb una eina o directament amb la mà.

pilota a la línia n fem
balle sur la ligne

pilota alta n fem
balle haute

pilota amortida n fem
balle amortie

pilota baixa n fem
balle basse
(tennis) Pilota que descriu una trajectòria arran de xarxa en el transcurs d'una jugada.

pilota basca n fem
pelote basque

pilota bona n fem
balle bonne

pilota col·locada n fem
balle placée

pilota creuada n fem
croisée

pilota curta n fem
balle courte
(tennis, tennis de taula) Pilota que bota a la part del camp contrari més pròxima a la xarxa.

pilota de cesta punta n fem
pelote de cesta punta

pilota de cuir n fem
pelote de cuir

pilota de goma n fem
pelote de gomme

pilota de goma en frontó n fem
pelote de paleta-gomme en fronton

pilota de goma en trinquet n fem
baline

pilota de mà en frontó n fem
pelote de main-nue en fronton

pilota de mà en trinquet n fem
pelote de main-nue en trinquet

pilota de pala curta n fem
pelote de pala corta

pilota de pala llarga n fem
pelote de grosse pala

pilota de paleta de cuir n fem
pelote de paleta-cuir

pilota de remunta n fem
pelote de remonté

pilota de set n fem
balle de set

pilota de trencament n fem
balle de break

pilota de xare n fem
pelote de sharé

pilota dintre n fem
balle bonne

pilota dolenta n fem
balle mauvaise

pilota en joc n fem
ballon en jeu

pilota fora n fem
balle dehors
(voleibol) Falta consistent a fer ultrapassar a la pilota els límits de la pista de joc o de l'espai de pas.
(beisbol) Pilota batuda que bota en terreny de fora o que passa més enllà de les línies de fora abans d'ultrapassar la primera o la tercera base, considerada no vàlida.

pilota llarga n fem
balle longue
(tennis, tennis de taula) Pilota que bota a la part del camp contrari més allunyada de la xarxa.

pilota lliure n fem
balle libre

pilota morta n fem
balle morte
(futbol) Pilota aturada o quasi aturada en el transcurs d'un partit que pot ser recuperada per tots dos equips perquè no està en possessió de cap jugador.
pelote morte
(pilota basca) Pilota que té una trajectòria curta després d'un bot, com a conseqüència d'haver estat molt utilitzada o de la naturalesa dels materials que la componen.

pilota olímpica n fem
pelote olympique

pilota pantalla n fem
balle voilée

pilota passada n fem
balle passée

pilota preolímpica n fem
pelote pré-olympique

pilota rasa n fem
pelote rasante

pilota renovada n fem
pelote recouverte

pilota retinguda n fem
ballon tenu
(basquetbol) Situació de la pilota que no pot ser jugada com a conseqüència d'un desacord entre els àrbitres, d'un fora de banda conflictiu o d'una situació de lluita, en el transcurs d'un partit.
balle accompagnée
(voleibol) Falta consistent a retenir la pilota momentàniament amb les mans en el moment de fer el servei o de passar-la.

pilota tocada n fem
ballon touché

pilota tova n fem
balle molle

pilota valenciana n fem
pelote valencienne

pilota viva n fem
ballon vivant
(basquetbol) Situació de la pilota en el moment de ser tocada per un jugador després d'un servei de banda o d'un salt entre dos o bé de ser agafada per a executar un tir lliure, en el transcurs d'un partit.
pelote vive
(pilota basca) Pilota que té una trajectòria llarga després d'un bot, com a conseqüència d'haver estat poc utilitzada o de la naturalesa dels materials que la componen.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pilot pilota pilotada pilotades pilotaia pilotaien pilotaies pilotam pilotant pilotar pilotara pilotaran pilotarem pilotaren pilotares pilotareu pilotaria pilotarien pilotaries pilotariva pilotariven pilotarives pilotarà pilotaràs pilotaré pilotaríem pilotaríeu pilotarívem pilotaríveu pilotassen pilotasses pilotassin pilotassis pilotat pilotats pilotau pilotava pilotaven pilotaves pilotavi pilotavo pilote piloteguem piloteguessa piloteguessen piloteguesses pilotegueu pilotegués piloteguéssom piloteguéssou pilotem piloten pilotes pilotessa pilotessen pilotesses pilotessi pilotessin pilotessis piloteu piloti pilotin pilotis piloto pilotos pilots pilotà pilotàiem pilotàieu pilotàrem pilotàreu pilotàs pilotàssem pilotàsseu pilotàssim pilotàssiu pilotàvem pilotàvets pilotàveu pilotàvom pilotés pilotéssem pilotésseu pilotéssim pilotéssiu pilotí sept v.cent val v
piloter

piloteig /pi.ɫoˈtet͡ʃ/ /pi.ɫoˈtət͡ʃ/ /pi.ɫuˈtɛt͡ʃ/ n masc
échange

piloteig tallat n masc
poussette coupée

pilotejar /pi.ɫo.teˈd͡ʒa/ /pi.ɫo.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɫo.teˈʒa/ /pi.ɫo.təˈd͡ʒa/ /pi.ɫu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pilotege pilotegem pilotegen piloteges pilotegessen pilotegesses pilotegessin pilotegessis pilotegeu pilotegi pilotegin pilotegis pilotegés pilotegéssem pilotegésseu pilotegéssim pilotegéssiu pilotegí piloteig piloteja pilotejada pilotejades pilotejam pilotejant pilotejar pilotejara pilotejaran pilotejarem pilotejaren pilotejares pilotejareu pilotejaria pilotejarien pilotejaries pilotejarà pilotejaràs pilotejaré pilotejaríem pilotejaríeu pilotejassen pilotejasses pilotejassin pilotejassis pilotejat pilotejats pilotejau pilotejava pilotejaven pilotejaves pilotejo pilotejà pilotejàrem pilotejàreu pilotejàs pilotejàssem pilotejàsseu pilotejàssim pilotejàssiu pilotejàvem pilotejàveu sept val v
échanger

piloter /pi.ɫoˈte/ /pi.ɫoˈteɾ/ /pi.ɫuˈte/ n masc
fabricant de pelotes

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
pinacle

pinc /ˈpiŋ/ /ˈpiŋk/ /ˈpiŋk/ n masc
pinque

pineda /piˈne.ða/ n fem
pinède

pingüí n masc
pingouin manchot

pinnípedes /pinˈni.pe.ðes/ /pinˈni.pə.ðəs/ n masc
pinnipèdes

pinsà n masc
pinson pinson des arbres

pinta /ˈpin.ta/ n fem
peigne
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintada /pinˈta.ða/ /pinˈta.ðə/ n fem
peinture
Resultat d'haver pintat.
graffiti
Guixada o inscripció gràfica (amb pintura, retolador o altre material de gran durabilitat) que hom realitza en parets, vehicles i mobiliari urbà, normalment no propis, per tal d'expressar alguna idea, protesta o simplement per deixar rastre de la seva presència.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
rouge à lèvres

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
peindre
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
peintre

pintoresc /pin.toˈɾesk/ /pin.toˈɾəsk/ /pin.tuˈɾɛsk/ adj masc
pinturesque

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
peinture
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.
En art, obra gràfica creada amb pintura.
Art que tracta sobre l'estudi i creació de les obres de l'accepció anterior.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
pomme de pin cône de pin
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
ananas

pinyin /ˈpin.jin/ n masc
pinyin

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
noyeau

pinyolet /pi.ɲoˈɫet/ /pi.ɲoˈɫət/ /pi.ɲuˈɫɛt/ n masc
gravillon

pinyó n masc
pigne
Llavor comestible i molt apreciada del pi pinyoner i que es troba dins d'una pinya. És considerat un fruit sec.
pignon
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
pinceau

pinça /ˈpin.sa/ /ˈpin.sə/ n fem
pince
(normalment en plural) Instrument flexible de dues peces per a agafar o subjectar objectes petits.
Pota de certs artròpodes com a òrgan de pressió.

pinçar /pinˈsa/ /pinˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg occ pince pincem pincen pinces pincessen pincesses pincessin pincessis pinceu pinci pincin pincis pincés pincéssem pincésseu pincéssim pincéssiu pincí pinç pinça pinçada pinçades pinçant pinçar pinçara pinçaran pinçarem pinçaren pinçares pinçareu pinçaria pinçarien pinçaries pinçarà pinçaràs pinçaré pinçaríem pinçaríeu pinçassen pinçasses pinçat pinçats pinçau pinçava pinçaven pinçaves pinço pinçà pinçàrem pinçàreu pinçàssem pinçàsseu pinçàvem pinçàveu sept val val (1) v
pincer

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
pipe
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n masc
pipa
Instrument cordòfon pinçat de la família dels llaüts, que fa uns 90 cm de llargada i uns 25 cm d'amplada, constituït per una caixa de ressonància de fusta en forma de pera i de fons bombat, amb la taula harmònica plana amb dues obertures acústiques, i amb un mànec curt amb claviller integrat a la caixa, amb trasts i de quatre a sis cordes separades de la caixa per un pont, que es toca recolzant-lo en posició vertical sobre la falda.

pipeline de renderització n masc
chaîne de transformations graphiques

pipí /piˈpi/ n masc
pipi

piquet /piˈket/ /piˈkɛt/ n masc
piquet

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
bûcher

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piranha

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
pirate
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
pirate corsaire
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ piratege pirategem pirategen pirateges pirategessen pirategesses pirategessin pirategessis pirategeu pirategi pirategin pirategis pirategés pirategéssem pirategésseu pirategéssim pirategéssiu pirategí pirateig pirateja piratejada piratejades piratejam piratejant piratejar piratejara piratejaran piratejarem piratejaren piratejares piratejareu piratejaria piratejarien piratejaries piratejarà piratejaràs piratejaré piratejaríem piratejaríeu piratejassen piratejasses piratejassin piratejassis piratejat piratejats piratejau piratejava piratejaven piratejaves piratejo piratejà piratejàrem piratejàreu piratejàs piratejàssem piratejàsseu piratejàssim piratejàssiu piratejàvem piratejàveu val v
pirater
Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

pirinenc /pi.ɾiˈneŋk/ /pi.ɾiˈnɛŋ/ adj
pyrénéen

pirogravar /pi.ɾo.ɣɾaˈvaɾ/ /pi.ɾo.ɣɾaˈβa/ /pi.ɾo.ɣɾəˈva/ /pi.ɾu.ɣɾəˈva/ /pi.ɾu.ɣɾəˈβa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 nota 2 occ pirograu pirograus pirograv pirograva pirogravada pirogravades pirogravaia pirogravaien pirogravaies pirogravaieu pirogravam pirogravant pirogravar pirogravara pirogravaran pirogravarem pirogravaren pirogravares pirogravareu pirogravaria pirogravarien pirogravaries pirogravariva pirogravariven pirogravarives pirogravarà pirogravaràs pirogravaré pirogravaríem pirogravaríeu pirogravarívem pirogravaríveu pirogravassen pirogravasses pirogravassin pirogravassis pirogravat pirogravats pirogravau pirogravava pirogravaven pirogravaves pirogravavi pirogravavo pirograve pirograveguem pirograveguessa pirograveguessen pirograveguesses pirogravegueu pirogravegués pirograveguéssom pirograveguéssou pirogravem pirograven pirograves pirogravessa pirogravessen pirogravesses pirogravessi pirogravessin pirogravessis pirograveu pirogravi pirogravin pirogravis pirogravo pirogravos pirogravà pirogravàiem pirogravàrem pirogravàreu pirogravàs pirogravàssem pirogravàsseu pirogravàssim pirogravàssiu pirogravàvem pirogravàvets pirogravàveu pirogravàvom pirogravés pirogravéssem pirogravésseu pirogravéssim pirogravéssiu pirograví sept v.cent val v
pyrograver

piromania /pi.ɾo.maˈni.a/ /pi.ɾu.məˈni.ə/ n fem
pyromanie

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
pyrotechnie

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
pyramide

pirèxia /piˈɾɛk.si.a/ /piˈɾɛk.si.ə/ n fem
pyrexie

piròman /piˈɾɔ.man/ /piˈɾɔ.mən/ n masc
pyromane

pis n masc
étage
Planta superior d'un edifici.
appartement
(col·loquial, comercial) Habitatge en un edifici amb diverses plantes.

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ n fem
faïence
Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ /piˈt͡si.nə/ n fem
piscine
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.
simulation
(futbol) Acció d’un jugador que es deixa caure a terra per a simular una falta de l’adversari.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
tableau tableau noir
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
piste
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista auxiliar n fem
court auxiliaire

pista central n fem
court central

pista d'asfalt n fem
court d'asphalte

pista d'herba n fem
court en gazon

pista d'individuals n fem
court de simple

pista de bowling n fem
piste de bowling

pista de ciment n fem
court de ciment

pista de dobles n fem
court de double

pista de fusta n fem
court en bois

pista de gel n fem
patinoire de glace

pista de joc n fem
court

pista de terra batuda n fem
court en terre battue

pista lenta n fem
court lent

pista ràpida n fem
court rapide

pista sintètica n fem
court synthétique

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistolet

pit n masc
poitrine sein
Tòrax humà.
poitrine
Part exterior del tòrax humà.
sein poitrine
Mamella, especialment de la dona.
cœur
Figurativament, empenta o valentia per a realitzar alguna tasca difícil o perillosa.

pitança /piˈtan.sa/ /piˈtan.sə/ n fem
pitance

pitch n masc
coup d'approche lobé

pitch-and-putt n masc
pitch and putt

pitejar /pi.teˈd͡ʒa/ /pi.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.teˈʒa/ /pi.təˈd͡ʒa/ /pi.təˈʒa/ pitegem pitegen piteges pitegessen pitegesses pitegessin pitegessis pitegeu pitegi pitegin pitegis pitegés pitegéssem pitegésseu pitegéssim pitegéssiu pitegí piteja pitejada pitejades pitejant pitejar pitejaran pitejarem pitejaren pitejares pitejareu pitejaria pitejarien pitejaries pitejarà pitejaràs pitejaré pitejaríem pitejaríeu pitejat pitejats pitejava pitejaven pitejaves pitejo pitejà pitejàrem pitejàreu pitejàvem pitejàveu sept v
gazouiller

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
bavoir
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjar /piˈd͡ʒa/ /piˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pitge pitgem pitgen pitges pitgessen pitgesses pitgessin pitgessis pitgeu pitgi pitgin pitgis pitgés pitgéssem pitgésseu pitgéssim pitgéssiu pitgí pitj pitja pitjada pitjades pitjam pitjant pitjar pitjara pitjaran pitjarem pitjaren pitjares pitjareu pitjaria pitjarien pitjaries pitjarà pitjaràs pitjaré pitjaríem pitjaríeu pitjassen pitjasses pitjassin pitjassis pitjat pitjats pitjau pitjava pitjaven pitjaves pitjo pitjà pitjàrem pitjàreu pitjàs pitjàssem pitjàsseu pitjàssim pitjàssiu pitjàvem pitjàveu sept val v
presser

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
pire
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.
El més dolent comparat amb tots els del seu gènere.

pitral /piˈtɾaɫ/ n masc
bricole
Accessori de l’arreu del cavall cenyit al pit.

pitxella /piˈt͡ʃe.ʎa/ /piˈt͡ʃe.ʎə/ n fem
jarre

pitxer /piˈt͡ʃe/ /piˈt͡ʃeɾ/ n masc
pichet
Gerro amb ansa per abocar begudes.

piuladissa /piw.ɫaˈði.sa/ /piw.ɫəˈði.sə/ n fem
piaillement

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ piul piula piulada piulades piulam piulant piular piulara piularan piularem piularen piulares piulareu piularia piularien piularies piularà piularàs piularé piularíem piularíeu piulassen piulasses piulassin piulassis piulat piulats piulau piulava piulaven piulaves piule piulem piulen piules piulessen piulesses piulessin piulessis piuleu piuli piulin piulis piulo piulà piulàrem piulàreu piulàs piulàssem piulàsseu piulàssim piulàssiu piulàvem piulàveu piulés piuléssem piulésseu piuléssim piuléssiu piulí sept val v
piailler

piulet /piwˈɫet/ /piwˈɫət/ /piwˈɫɛt/ n masc
piaulement
Crit de pollet, d’ocell petit.

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n masc
pivot
(tennis de taula) Acció i efecte d'un jugador de fer un gir sobre si mateix per passar d'una posició de joc de revés a una posició de joc de dreta.

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n neut
centre
(basquetbol) Jugador generalment situat a prop de la zona de 3 segons, que en la fase d'atac s'encarrega de fer passades, pantalles i llançaments a cistella i d'agafar rebots.
avant-centre
(handbol) Jugador d'un sistema ofensiu 3-3 situat a la segona línia ofensiva més pròxima a la porteria, que s'encarrega principalment de fer bloquejos i lliscaments.

pivot alt n masc
pivot haut

pivot baix n masc
pivot bas

pivot mitjà n masc
pivot mi-haut

pivotar /pi.voˈta/ /pi.voˈtaɾ/ /pi.vuˈta/ /pi.βoˈta/ /pi.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pivot pivota pivotada pivotades pivotam pivotant pivotar pivotara pivotaran pivotarem pivotaren pivotares pivotareu pivotaria pivotarien pivotaries pivotarà pivotaràs pivotaré pivotaríem pivotaríeu pivotassen pivotasses pivotassin pivotassis pivotat pivotats pivotau pivotava pivotaven pivotaves pivote pivotem pivoten pivotes pivotessen pivotesses pivotessin pivotessis pivoteu pivoti pivotin pivotis pivoto pivotà pivotàrem pivotàreu pivotàs pivotàssem pivotàsseu pivotàssim pivotàssiu pivotàvem pivotàveu pivotés pivotéssem pivotésseu pivotéssim pivotéssiu pivotí sept val v
pivoter

pixaner /pi.ʃaˈne/ /pi.ʃaˈneɾ/ /pi.ʃəˈne/ n masc
pisseur

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
pisser
(col·loquial) orinar

pixelar /pik.seˈɫa/ /pik.seˈɫaɾ/ /pik.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pixel pixela pixelada pixelades pixelam pixelant pixelar pixelara pixelaran pixelarem pixelaren pixelares pixelareu pixelaria pixelarien pixelaries pixelarà pixelaràs pixelaré pixelaríem pixelaríeu pixelassen pixelasses pixelassin pixelassis pixelat pixelats pixelau pixelava pixelaven pixelaves pixele pixelem pixelen pixeles pixelessen pixelesses pixelessin pixelessis pixeleu pixeli pixelin pixelis pixelo pixelà pixelàrem pixelàreu pixelàs pixelàssem pixelàsseu pixelàssim pixelàssiu pixelàvem pixelàveu pixelés pixeléssem pixelésseu pixeléssim pixeléssiu pixelí sept val v
pixeliser
Generar una imatge o transformar-la totalment o parcialment de manera que els píxels es facin perceptibles i redueixin el detall d'allò que haurien de mostrar.

pixota de llanguet n fem
aurin

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pió n masc
pion

pla plana plans adj masc
plat
Llis, sense elevacions.
(pilota, esports de raqueta) Dit del cop executat de manera que no s'imprimeix gairebé cap efecte a la pilota o el volant, que fa que surti projectat a gran velocitat.

pla adv
bien
Partícula amb valor afirmatiu emfàtic.
pas du tout
Partícula amb valor negatiu irònic.

pla n masc
plaine
Zona geogràfica sense grans elevacions.
plan
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

pla Dalton n masc
plan Dalton

pla Jena n masc
plan Jena

pla Winnetka n masc
plan Winnetka

pla d'acollida n masc
plan d'accueil

pla d'estudis n masc
plan d'études
Concreció del currículum vigent en un moment donat en forma d'ordenació general per cursos, etapes i cicles dels continguts, assignatures i activitats que han de desenvolupar-se.

pla de formació n masc
plan de formation

pla de treball n masc
plan de travail

pla educatiu individualitzat n masc
plan éducatif individualisé

pla estratègic n masc
plan stratégique

pla vertical de la xarxa n masc
plan vertical du filet

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
plaque
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placa del llançador n fem
plaque du lanceur

placar /pɫaˈka/ /pɫaˈkaɾ/ /pɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plac placa placada placades placam placant placar placara placaran placarem placaren placares placareu placaria placarien placaries placarà placaràs placaré placaríem placaríeu placassen placasses placassin placassis placat placats placau placava placaven placaves placo placà placàrem placàreu placàs placàssem placàsseu placàssim placàssiu placàvem placàveu plaque plaquem plaquen plaques plaquessen plaquesses plaquessin plaquessis plaqueu plaqui plaquin plaquis plaqués plaquéssem plaquésseu plaquéssim plaquéssiu plaquí sept val v
plaquer

placatge /pɫaˈka.d͡ʒe/ /pɫəˈka.d͡ʒə/ n masc
placage

placatge perillós n masc
plaquage dangereux

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
placenta

placer /pɫaˈse/ /pɫaˈseɾ/ /pɫəˈse/ n masc
placer
(geologia) Sediment al·luvial amb partícules de minerals preciosos.

placidesa /pɫa.siˈðe.za/ /pɫə.siˈðə.zə/ /pɫə.siˈðɛ.zə/ n fem
placidité

plaent /pɫaˈen/ /pɫaˈent/ /pɫəˈen/ /pɫəˈent/ adj
plaisant

plaentment /pɫaˌemˈmen/ /pɫaˌemˈment/ /pɫəˌemˈmen/ /pɫəˌemˈment/ adv
plaisamment

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
plaisir
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
plaie

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagiat

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plagia plagiada plagiades plagiam plagiant plagiar plagiara plagiaran plagiarem plagiaren plagiares plagiareu plagiaria plagiarien plagiaries plagiarà plagiaràs plagiaré plagiaríem plagiaríeu plagiassen plagiasses plagiassin plagiassis plagiat plagiats plagiau plagiava plagiaven plagiaves plagie plagiem plagien plagies plagiessen plagiesses plagiessin plagiessis plagieu plagii plagio plagià plagiàrem plagiàreu plagiàs plagiàssem plagiàsseu plagiàssim plagiàssiu plagiàvem plagiàveu plagiés plagiéssem plagiésseu plagiéssim plagiéssiu plagií plagiï plagiïn plagiïs sept val v
plagier

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
plaine
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
flet
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

plana abissal n fem
plaine abyssale

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plan plana planada planades planam planant planar planara planaran planarem planaren planares planareu planaria planarien planaries planarà planaràs planaré planaríem planaríeu planassen planasses planassin planassis planat planats planau planava planaven planaves plane planem planen planes planessen planesses planessin planessis planeu plani planin planis plano planà planàrem planàreu planàs planàssem planàsseu planàssim planàssiu planàvem planàveu planés planéssem planésseu planéssim planéssiu planí sept val v
planer
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ planege planegem planegen planeges planegessen planegesses planegessin planegessis planegeu planegi planegin planegis planegés planegéssem planegésseu planegéssim planegéssiu planegí planeig planeja planejada planejades planejam planejant planejar planejara planejaran planejarem planejaren planejares planejareu planejaria planejarien planejaries planejarà planejaràs planejaré planejaríem planejaríeu planejassen planejasses planejassin planejassis planejat planejats planejau planejava planejaven planejaves planejo planejà planejàrem planejàreu planejàs planejàssem planejàsseu planejàssim planejàssiu planejàvem planejàveu sept val v
aplanir
(transitiu) Treballar una superfície per fer-la plana.
projeter
(transitiu) Fer plans, planificar.

planer /pɫaˈne/ /pɫaˈneɾ/ /pɫəˈne/ adj masc
simple
Expressat amb termes fàcilment comprensibles.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planète

planetari n masc
planétaire

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
planification

planificació curricular n fem
planification curriculaire

planificació educativa n fem
planification de l'éducation

planificar /pɫa.ni.fiˈka/ /pɫa.ni.fiˈkaɾ/ /pɫə.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ planific planifica planificada planificades planificam planificant planificar planificara planificaran planificarem planificaren planificares planificareu planificaria planificarien planificaries planificarà planificaràs planificaré planificaríem planificaríeu planificassen planificasses planificassin planificassis planificat planificats planificau planificava planificaven planificaves planifico planificà planificàrem planificàreu planificàs planificàssem planificàsseu planificàssim planificàssiu planificàvem planificàveu planifique planifiquem planifiquen planifiques planifiquessen planifiquesses planifiquessin planifiquessis planifiqueu planifiqui planifiquin planifiquis planifiqués planifiquéssem planifiquésseu planifiquéssim planifiquéssiu planifiquí sept val v
planifier

planosòl /pɫa.noˈsɔɫ/ /pɫə.noˈsɔɫ/ /pɫə.nuˈsɔɫ/ n masc
planosol

planta n fem
plante
Vegetal herbaci.
étage
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
plante

plantada de bitlles n fem
quillier

plantador n masc
requilleur

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
planter
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.
poser un lapin
(col·loquial) Deixar, abandonar.

plantar les bitlles v
placer les quilles

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
plantain

plantejament /pɫan.te.d͡ʒaˈmen/ /pɫan.te.d͡ʒaˈment/ /pɫan.te.ʒaˈmen/ /pɫən.tə.ʒəˈmen/ /pɫən.tə.ʒəˈment/ n masc
approche

plantejar /pɫan.teˈd͡ʒa/ /pɫan.teˈd͡ʒaɾ/ /pɫan.teˈʒa/ /pɫən.təˈd͡ʒa/ /pɫən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ plantege plantegem plantegen planteges plantegessen plantegesses plantegessin plantegessis plantegeu plantegi plantegin plantegis plantegés plantegéssem plantegésseu plantegéssim plantegéssiu plantegí planteig planteja plantejada plantejades plantejam plantejant plantejar plantejara plantejaran plantejarem plantejaren plantejares plantejareu plantejaria plantejarien plantejaries plantejarà plantejaràs plantejaré plantejaríem plantejaríeu plantejassen plantejasses plantejassin plantejassis plantejat plantejats plantejau plantejava plantejaven plantejaves plantejo plantejà plantejàrem plantejàreu plantejàs plantejàssem plantejàsseu plantejàssim plantejàssiu plantejàvem plantejàveu val v
poser

planter /pɫanˈte/ /pɫanˈteɾ/ n masc
pépinière
Lloc on es crien plantes.
Lloc de formació professional.

plantilla /pɫanˈti.ʎa/ /pɫənˈti.ʎə/ n fem
liste des joueurs
(esports de pilota) Conjunt de jugadors que integren un equip.
plate-forme
(hoquei sobre patins) Làmina de metall o plàstic d'un patí de rodes sense bota incorporada, sobre la qual es colla la bota de l'esportista.

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
fer à repasser
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.
plongeon
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se a terra cap endavant per colpejar la pilota amb una mà o amb totes dues abans que toqui a terra, esmorteint la topada amb els braços.
planche
(hoquei sobre herba) Làmina metàl·lica de 3,66 m de llargada i 0,46 m d'amplada posada dreta al fons d'una porteria, que serveix per a determinar la validesa d'un gol de penal.

planxa de neu n fem
planche à neige

planxa lateral n fem
planche de côté

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ planx planxa planxada planxades planxam planxant planxar planxara planxaran planxarem planxaren planxares planxareu planxaria planxarien planxaries planxarà planxaràs planxaré planxaríem planxaríeu planxassen planxasses planxassin planxassis planxat planxats planxau planxava planxaven planxaves planxe planxem planxen planxes planxessen planxesses planxessin planxessis planxeu planxi planxin planxis planxo planxà planxàrem planxàreu planxàs planxàssem planxàsseu planxàssim planxàssiu planxàvem planxàveu planxés planxéssem planxésseu planxéssim planxéssiu planxí sept val v
repasser

planxeta /pɫaɲˈt͡ʃe.ta/ /pɫəɲˈʃə.tə/ /pɫəɲˈʃɛ.tə/ n fem
crénilabre à cinq taches
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Symphodus roissali)

plany /ˈpɫaɲ/ n masc
plaint

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
plaquette

plasmar /pɫazˈma/ /pɫazˈmaɾ/ /pɫəzˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plasm plasma plasmada plasmades plasmam plasmant plasmar plasmara plasmaran plasmarem plasmaren plasmares plasmareu plasmaria plasmarien plasmaries plasmarà plasmaràs plasmaré plasmaríem plasmaríeu plasmassen plasmasses plasmassin plasmassis plasmat plasmats plasmau plasmava plasmaven plasmaves plasme plasmem plasmen plasmes plasmessen plasmesses plasmessin plasmessis plasmeu plasmi plasmin plasmis plasmo plasmà plasmàrem plasmàreu plasmàs plasmàssem plasmàsseu plasmàssim plasmàssiu plasmàvem plasmàveu plasmés plasméssem plasmésseu plasméssim plasméssiu plasmí sept val v
former
Donar una forma determinada a quelcom, en particular a una massa o matèria tova o mal·leable.
concrétiser
Donar forma a una cosa abstracta.

plastificar /pɫas.ti.fiˈka/ /pɫas.ti.fiˈkaɾ/ /pɫəs.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ plastific plastifica plastificada plastificades plastificam plastificant plastificar plastificara plastificaran plastificarem plastificaren plastificares plastificareu plastificaria plastificarien plastificaries plastificarà plastificaràs plastificaré plastificaríem plastificaríeu plastificassen plastificasses plastificassin plastificassis plastificat plastificats plastificau plastificava plastificaven plastificaves plastifico plastificà plastificàrem plastificàreu plastificàs plastificàssem plastificàsseu plastificàssim plastificàssiu plastificàvem plastificàveu plastifique plastifiquem plastifiquen plastifiques plastifiquessen plastifiquesses plastifiquessin plastifiquessis plastifiqueu plastifiqui plastifiquin plastifiquis plastifiqués plastifiquéssem plastifiquésseu plastifiquéssim plastifiquéssiu plastifiquí sept val v
plastifier

plastilina /pɫas.tiˈɫi.na/ /pɫəs.tiˈɫi.nə/ n fem
plastiline

plastró /pɫasˈtɾo/ /pɫəsˈtɾo/ n masc
plastron
(esgrima) Peça de material reforçat per a protegir la meitat del tronc més propera al braç armat.
Peça de l'armadura que protegia el davant del pit.
Zona ventral de la closca d'un queloni.

plat n masc
plat assiette
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
assiette plat
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat combinat n masc
assiette variée

plat suspès n masc
cymbale suspendue

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
plate-forme
Superfície plana, horitzontal i elevada.
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

plataforma continental n fem
plateau continental

plataforma de joc n fem
plateforme de jeu

platanístids /pɫa.taˈnis.tits/ /pɫə.təˈnis.tits/ n masc
Platanistidés

platerets /pɫa.teˈɾets/ /pɫə.təˈɾəts/ /pɫə.təˈɾɛts/ n masc
cymbales

platirí /pɫa.tiˈri/ /pɫə.tiˈri/ n masc
platyrhinien

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
plage grève

platxeriós /pɫa.t͡ʃe.ɾiˈos/ /pɫə.t͡ʃə.ɾiˈos/ platxeriosa platxeriosos adj masc
fêtard

platí /pɫəˈti/ n masc
platine

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
platonique

plató /plaˈto/ /pɫəˈto/ n masc
plateau

plaure /ˈplaw.ɾe/ /ˈplaw.ɾə/ bal occ plac plaem plaent plaeu plaga plaguda plagudes plaguem plaguen plaguera plagueren plagueres plagues plaguessen plaguesses plaguessin plaguessis plagueu plagui plaguin plaguis plagut plaguts plagué plaguérem plaguéreu plagués plaguéssem plaguésseu plaguéssim plaguéssiu plaguí plau plauen plauran plaure plaurem plaureu plauria plaurien plauries plaurà plauràs plauré plauríem plauríeu plaus plaíem plaíeu plaïa plaïen plaïes val v
plaire

plausiblement /pɫawˌzi.bɫeˈment/ /pɫawˌzi.βɫeˈmen/ /pɫawˌzib.bɫeˈmen/ /pɫəwˌzi.βɫəˈmen/ /pɫəwˌzib.bɫəˈmen/ /pɫəwˌzib.bɫəˈment/ adv
plausiblement

play-action n masc
feinte de course et passe

play-off /ˌpɫejˈɔff/ /ˌpɫɛjˈɔff/ n masc
play-off

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
place

plaça escolar n fem
place d'élève

plaçar /pɫaˈsa/ /pɫaˈsaɾ/ /pɫəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ place placem placen places placessen placesses placessin placessis placeu placi placin placis placés placéssem placésseu placéssim placéssiu plací plaç plaça plaçada plaçades plaçam plaçant plaçar plaçara plaçaran plaçarem plaçaren plaçares plaçareu plaçaria plaçarien plaçaries plaçarà plaçaràs plaçaré plaçaríem plaçaríeu plaçassen plaçasses plaçassin plaçassis plaçat plaçats plaçau plaçava plaçaven plaçaves plaço plaçà plaçàrem plaçàreu plaçàs plaçàssem plaçàsseu plaçàssim plaçàssiu plaçàvem plaçàveu sept val v
placer

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
plein
Que està farcit fins a estar complet.

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ n masc
abat
(bowling) Resultat màxim, consistent a tombar totes les bitlles amb el primer llançament d'un quadre.

plec /ˈpɫek/ /ˈpɫək/ /ˈpɫɛk/ n masc
pli
Part doblegada d'un paper.
rôle
Documents que van junts en un acte administratiu o judicial perquè tenen relació amb una mateixa part del procediment.

pledejar /pɫe.ðeˈd͡ʒa/ /pɫe.ðeˈd͡ʒaɾ/ /pɫe.ðeˈʒa/ /pɫə.ðəˈd͡ʒa/ /pɫə.ðəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pledege pledegem pledegen pledeges pledegessen pledegesses pledegessin pledegessis pledegeu pledegi pledegin pledegis pledegés pledegéssem pledegésseu pledegéssim pledegéssiu pledegí pledeig pledeja pledejada pledejades pledejam pledejant pledejar pledejara pledejaran pledejarem pledejaren pledejares pledejareu pledejaria pledejarien pledejaries pledejarà pledejaràs pledejaré pledejaríem pledejaríeu pledejassen pledejasses pledejassin pledejassis pledejat pledejats pledejau pledejava pledejaven pledejaves pledejo pledejà pledejàrem pledejàreu pledejàs pledejàssem pledejàsseu pledejàssim pledejàssiu pledejàvem pledejàveu sept val v
plaider

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pleg plega plegada plegades plegam plegant plegar plegara plegaran plegarem plegaren plegares plegareu plegaria plegarien plegaries plegarà plegaràs plegaré plegaríem plegaríeu plegassen plegasses plegassin plegassis plegat plegats plegau plegava plegaven plegaves plego plegue pleguem pleguen plegues pleguessen pleguesses pleguessin pleguessis plegueu plegui pleguin pleguis plegués pleguéssem pleguésseu pleguéssim pleguéssiu pleguí plegà plegàrem plegàreu plegàs plegàssem plegàsseu plegàssim plegàssiu plegàvem plegàveu sept val v
plier
Doblegar, especialment la roba o el paper.
fermer
Acabar l'horari laboral, interrompre una feina, una tasca, per seguir més endavant.
finir
Cessar un negoci, una relació laboral.
recueillir
Aplegar, collir de terra.

plenamar /ˌpɫe.naˈmaɾ/ /ˌpɫə.nəˈmaɾ/ /ˌpɫɛ.nəˈmar/ n fem
marée

plet n masc
procès

pleta /ˈpɫe.ta/ /ˈpɫə.tə/ /ˈpɫɛ.tə/ n masc
enclos

plexímetre /pɫekˈsi.me.tɾe/ /pɫəkˈsi.mə.tɾə/ n masc
plessimétre

plis /ˈpɫis/ n masc
plis

plom n masc
plomb

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
plume
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.
Artefacte per a escriure, que té un plomí.

plomall /pɫoˈmaʎ/ /pɫuˈmaj/ /pɫuˈmaʎ/ n masc
empennage de plumes
(bàdminton) Element allargat d'un volant de plomes naturals constituït per un conjunt de setze plomes naturals de 64 a 70 mm de llargada i amb la punta arrodonida, que van fixades l'una al costat de l'altra.

plomar /pɫoˈma/ /pɫoˈmaɾ/ /pɫuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ plom ploma plomada plomades plomam plomant plomar plomara plomaran plomarem plomaren plomares plomareu plomaria plomarien plomaries plomarà plomaràs plomaré plomaríem plomaríeu plomassen plomasses plomassin plomassis plomat plomats plomau plomava plomaven plomaves plome plomem plomen plomes plomessen plomesses plomessin plomessis plomeu plomi plomin plomis plomo plomà plomàrem plomàreu plomàs plomàssem plomàsseu plomàssim plomàssiu plomàvem plomàveu plomés ploméssem plomésseu ploméssim ploméssiu plomí sept val v
plumer
(transitiu) Llevar les plomes a una au.
(transitiu) Deixar sense diners a algú, especialment en apostes.
plomber
Afegir plom.
Assegurar la integritat d'una cosa amb un segell de plom.
emplumer
(intransitiu) Una au, treure ploma.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
pleurs pleur

plorador /pɫo.ɾaˈðo/ /pɫo.ɾaˈðoɾ/ /pɫo.ɾəˈðo/ /pɫu.ɾəˈðo/ adj masc
pleureur
Que plora fàcilment.

plorador /pɫo.ɾaˈðo/ /pɫo.ɾaˈðoɾ/ /pɫo.ɾəˈðo/ /pɫu.ɾəˈðo/ n masc
pleureur
Qui plora.
pleureuse
(occidental, balear) Persona llogada, especialment dones, per a plorar en els enterraments acompanyant el dol.

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
pleurnicheur

ploraner /pɫo.ɾaˈne/ /pɫo.ɾaˈneɾ/ /pɫo.ɾəˈne/ /pɫu.ɾəˈne/ adj masc
pleureur
Que plora sovint o per minúcies.

ploraner /pɫo.ɾaˈne/ /pɫo.ɾaˈneɾ/ /pɫo.ɾəˈne/ /pɫu.ɾəˈne/ n masc
pleureur
Persona que plora sovint o per minúcies.

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
pleurer

ploricó /pɫo.ɾiˈko/ /pɫu.ɾiˈko/ n masc
pleurnicherie
Plor fingit.

plorinyar /pɫo.ɾiˈɲa/ /pɫo.ɾiˈɲaɾ/ /pɫu.ɾiˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ploriny plorinya plorinyada plorinyades plorinyaia plorinyaien plorinyaies plorinyam plorinyant plorinyar plorinyara plorinyaran plorinyarem plorinyaren plorinyares plorinyareu plorinyaria plorinyarien plorinyaries plorinyariva plorinyariven plorinyarives plorinyarà plorinyaràs plorinyaré plorinyaríem plorinyaríeu plorinyarívem plorinyaríveu plorinyassen plorinyasses plorinyassin plorinyassis plorinyat plorinyats plorinyau plorinyava plorinyaven plorinyaves plorinyavi plorinyavo plorinye plorinyeguem plorinyeguessa plorinyeguessen plorinyeguesses plorinyegueu plorinyegués plorinyeguéssom plorinyeguéssou plorinyem plorinyen plorinyes plorinyessa plorinyessen plorinyesses plorinyessi plorinyessin plorinyessis plorinyeu plorinyi plorinyin plorinyis plorinyo plorinyos plorinys plorinyà plorinyàiem plorinyàieu plorinyàrem plorinyàreu plorinyàs plorinyàssem plorinyàsseu plorinyàssim plorinyàssiu plorinyàvem plorinyàvets plorinyàveu plorinyàvom plorinyés plorinyéssem plorinyésseu plorinyéssim plorinyéssiu plorinyí sept v.cent val v
pleumicher

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
pleuvoir
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
pleuvoir à verse

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
pluie

pluja d'idees n fem
brainstorming

plum-cake /ˌpɫumˈkejk/ /ˌpɫumˈkɛjk/ n masc
plum-cake

plural adj
pluriel
Que denota més d’un.

plural n masc
pluriel
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

pluralitzar /pɫu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pɫu.ɾa.ɫiˈza/ /pɫu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pɫu.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pluralitz pluralitza pluralitzada pluralitzades pluralitzam pluralitzant pluralitzar pluralitzara pluralitzaran pluralitzarem pluralitzaren pluralitzares pluralitzareu pluralitzaria pluralitzarien pluralitzaries pluralitzarà pluralitzaràs pluralitzaré pluralitzaríem pluralitzaríeu pluralitzassen pluralitzasses pluralitzassin pluralitzassis pluralitzat pluralitzats pluralitzau pluralitzava pluralitzaven pluralitzaves pluralitze pluralitzem pluralitzen pluralitzes pluralitzessen pluralitzesses pluralitzessin pluralitzessis pluralitzeu pluralitzi pluralitzin pluralitzis pluralitzo pluralitzà pluralitzàrem pluralitzàreu pluralitzàs pluralitzàssem pluralitzàsseu pluralitzàssim pluralitzàssiu pluralitzàvem pluralitzàveu pluralitzés pluralitzéssem pluralitzésseu pluralitzéssim pluralitzéssiu pluralitzí sept val v
pluraliser

pluricel·lular /pɫu.ɾi.se.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.sə.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
pluricellulaire

pluridisciplinari /pɫu.ɾi.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /pɫu.ɾi.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
multidisciplinaire

pluridisciplinarietat n fem
multidisciplinarité

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
plus-que-parfait

plutoni n masc
plutonium

plàcid /ˈpɫa.sit/ adj masc
placide

plànol /ˈpɫa.noɫ/ /ˈpɫa.nuɫ/ n masc
carte

plànyer /ˈpɫa.ɲe/ /ˈpɫa.ɲeɾ/ /ˈpɫa.ɲə/ bal planc planga planguda plangudes planguem planguen planguera plangueren plangueres plangues planguessen planguesses planguessin planguessis plangueu plangui planguin planguis plangut planguts plangué planguérem planguéreu plangués planguéssem planguésseu planguéssim planguéssiu planguí plany planyem planyen planyent planyeran planyerem planyeren planyeres planyereu planyeria planyerien planyeries planyerà planyeràs planyeré planyeríem planyeríeu planyessin planyessis planyeu planyi planyia planyien planyies planyin planyis planyo planys planyuda planyudes planyut planyuts planyé planyérem planyéreu planyés planyéssim planyéssiu planyí planyíem planyíeu plànyer sept val v
plaindre
Plorar, lamentar-se.

plàstic n masc
plastique
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

plàtan /ˈpɫa.tən/ n masc
platane

pneumologia /new.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.mo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.mo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
pneumologie

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
pneu

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
pneumonie
Pulmonia

poal /poˈaɫ/ /puˈaɫ/ n masc
cruche
(septentrional, tarragoní) càntir

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
population
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.
ville
Lloc poblat.

població escolar n fem
population scolaire

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pobl pobla poblada poblades poblam poblant poblar poblara poblaran poblarem poblaren poblares poblareu poblaria poblarien poblaries poblarà poblaràs poblaré poblaríem poblaríeu poblassen poblasses poblassin poblassis poblat poblats poblau poblava poblaven poblaves poble poblem poblen pobles poblessen poblesses poblessin poblessis pobleu pobli poblin poblis poblo poblà poblàrem poblàreu poblàs poblàssem poblàsseu poblàssim poblàssiu poblàvem poblàveu poblés pobléssem poblésseu pobléssim pobléssiu poblí sept val v
peupler

poblat /pobˈbɫat/ /poˈβɫat/ /pubˈbɫat/ /puˈβɫat/ n fem
village

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
peuple
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
village
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
pauvre
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ n masc
pauvre
Persona sense recursos per viure.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
pauvreté
Manca de diners o recursos.

pobresa energètica n fem
pauvreté énergétique

pobresa residencial n fem
pauvreté due au logement

poc poca pocs adj masc
peu
En quantitat escassa.

poc adv
peu
De manera escassa.

poca-solta /ˌpɔ.kaˈsɔɫ.ta/ /ˌpɔ.kaˈsɔɫ.tɔ/ /ˌpɔ.kəˈsɔɫ.tə/ adj
crétin

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
potion

podar /poˈða/ /poˈðaɾ/ /puˈða/ /puˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pod poda podada podades podam podant podar podara podaran podarem podaren podares podareu podaria podarien podaries podarà podaràs podaré podaríem podaríeu podassen podasses podassin podassis podat podats podau podava podaven podaves pode podem poden podes podessen podesses podessin podessis podeu podi podin podis podo podà podàrem podàreu podàs podàssem podàsseu podàssim podàssiu podàvem podàveu podés podéssem podésseu podéssim podéssiu podí sept val v
tailler élaguer

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
pouvoir
Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
pouvoir
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.
Tenir domini, autoritat.
Tenir força i activitat per a obrar, resistir o sofrir.
Excitar a algú que faci o deixi de fer alguna cosa.
Ser possible o contingent que succeeixi alguna cosa.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
puissant

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
podium

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ podreix podreixa podreixen podreixes podreixi podreixin podreixis podreixo podreixs podresc podresca podresquen podresques podresqui podresquin podresquis podria podrida podrides podrien podries podriguem podriguera podrigueren podrigueres podriguessen podriguesses podriguessin podriguessis podrigueu podrigueva podrigueven podrigueves podrigué podriguérem podriguéreu podrigués podriguéssem podriguésseu podriguéssim podriguéssiu podriguévem podriguéveu podrim podrint podrir podrira podriran podrirem podriren podrires podrireu podriria podririen podriries podririva podririven podririves podrirà podriràs podriré podriríem podriríeu podrirívem podriríveu podrisc podrisca podrisco podriscos podrisquem podrisquen podrisques podrisqueu podrissa podrissen podrisses podrissi podrissin podrissis podrist podrit podrits podriu podriva podriven podrives podrix podrixa podrixen podrixes podrixi podrixin podrixis podrixo podrixos podrí podríem podríets podríeu podrírem podríreu podrís podríscon podríssem podrísseu podríssim podríssiu podríssom podríssou podrívem podríveu podríxon sept v.cent val v
pourrir

podòleg /poˈðɔ.lek/ /puˈðɔ.ɫək/ n masc
pédicure

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
poème

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
poésie

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
poète

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
pôle

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
guêtre
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polarització /po.la.ɾi.d͡za.siˈo/ /pu.ɫə.ɾid.zə.siˈo/ n fem
polarisation

polaritzar /po.ɫa.ɾiˈd͡za/ /po.ɫa.ɾiˈza/ /po.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /po.ɫə.ɾiˈd͡za/ /pu.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polaritz polaritza polaritzada polaritzades polaritzam polaritzant polaritzar polaritzara polaritzaran polaritzarem polaritzaren polaritzares polaritzareu polaritzaria polaritzarien polaritzaries polaritzarà polaritzaràs polaritzaré polaritzaríem polaritzaríeu polaritzassen polaritzasses polaritzassin polaritzassis polaritzat polaritzats polaritzau polaritzava polaritzaven polaritzaves polaritze polaritzem polaritzen polaritzes polaritzessen polaritzesses polaritzessin polaritzessis polaritzeu polaritzi polaritzin polaritzis polaritzo polaritzà polaritzàrem polaritzàreu polaritzàs polaritzàssem polaritzàsseu polaritzàssim polaritzàssiu polaritzàvem polaritzàveu polaritzés polaritzéssem polaritzésseu polaritzéssim polaritzéssiu polaritzí sept val v
polariser

poliamor /ˌpɔ.ɫi.aˈmoɾ/ /ˌpɔ.ɫi.əˈmor/ n masc
polyamour

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
police gendarmerie
Cos de seguretat civil.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n neut
policier
Membre del cos de seguretat civil.

policíac /po.ɫiˈsi.ak/ /po.ɫiˈsi.ək/ /pu.ɫiˈsi.ək/ adj masc
policiel

poliedre /po.ɫiˈe.ðɾe/ /po.ɫiˈɛ.ðɾə/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾə/ n masc
polyèdre

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ adj masc
polyglotte

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
polymorphisme
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ bal n-occ occ poleix poleixen poleixes poleixi poleixin poleixis poleixo polesc polesqui polesquin polesquis polia polida polides polien polies poliguem poligueu polim polint polir polira poliran polirem poliren polires polireu poliria polirien poliries polirà poliràs poliré poliríem poliríeu polisc polisca polisquen polisques polissen polisses polissin polissis polit polits poliu polix polixen polixes polixo polí políem políeu polírem políreu polís políssem polísseu políssim políssiu sept val v
polir
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
astiquer
Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.
orner
Guarnir amb coses belles.

polirize /po.ɫiˈri.ze/ /po.ɫiˈri.zə/ /pu.ɫiˈri.zə/ adj masc
polyrrhize

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
polysémie

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
propre
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
polythéisme

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ adj
polythéiste

politiqueig /po.ɫi.tiˈket͡ʃ/ /po.ɫi.tiˈkət͡ʃ/ /pu.ɫi.tiˈkɛt͡ʃ/ n masc
politicaillerie

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polititz polititza polititzada polititzades polititzam polititzant polititzar polititzara polititzaran polititzarem polititzaren polititzares polititzareu polititzaria polititzarien polititzaries polititzarà polititzaràs polititzaré polititzaríem polititzaríeu polititzassen polititzasses polititzassin polititzassis polititzat polititzats polititzau polititzava polititzaven polititzaves polititze polititzem polititzen polititzes polititzessen polititzesses polititzessin polititzessis polititzeu polititzi polititzin polititzis polititzo polititzà polititzàrem polititzàreu polititzàs polititzàssem polititzàsseu polititzàssim polititzàssiu polititzàvem polititzàveu polititzés polititzéssem polititzésseu polititzéssim polititzéssiu polititzí sept val v
politiser

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
poulie

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ adj masc
polyédrique
(geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
pou
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla /ˈpo.ʎa/ /ˈpo.ʎə/ n fem
poulette
Gallina jove.

polla díndia n fem
dinde

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
peuplier

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
poule poulet

polleguera /po.ʎeˈɣe.ɾa/ /po.ʎəˈɣe.ɾə/ /pu.ʎəˈɣe.ɾə/ n fem
gond
Eix sobre del qual descansa i es mouen les portes.

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
poussin

pollina /poˈʎi.na/ /poˈʎi.nə/ /puˈʎi.nə/ n fem
pouliche

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pollina pollinada pollinades pollinam pollinant pollinar pollinara pollinaran pollinarem pollinaren pollinares pollinareu pollinaria pollinarien pollinaries pollinarà pollinaràs pollinaré pollinaríem pollinaríeu pollinassen pollinasses pollinassin pollinassis pollinat pollinats pollinau pollinava pollinaven pollinaves polline pollinem pollinen pollines pollinessen pollinesses pollinessin pollinessis pollineu pollini pollinin pollinis pollino pollinà pollinàrem pollinàreu pollinàs pollinàssem pollinàsseu pollinàssim pollinàssiu pollinàvem pollinàveu pollinés pollinéssem pollinésseu pollinéssim pollinéssiu polliní pollín sept val v
pouliner

pollí /poˈʎi/ /puˈʎi/ n masc
ânon
Cria d’egua, somera o mula en edat de mamar.

pollós /poˈʎos/ /puˈjos/ /puˈʎos/ adj masc
pouilleux

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonium

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polonais
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
poussière
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
pouls
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

polsador /poɫ.saˈðo/ /poɫ.saˈðoɾ/ /poɫ.səˈðo/ /puɫ.səˈðo/ n masc
bouton-poussoir
Dispositiu amb un botó que obre o tanca un circuit.

polsina /poɫˈsi.na/ /poɫˈsi.nə/ /puɫˈsi.nə/ n fem
pussière

poltre n masc
poulain
Cavall jove.
chevalet
Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
Aparell que es feia servir antigament per subjectar una persona mentre rebia càstig corporal.

poltrona /poɫˈtɾo.na/ /puɫˈtɾo.nə/ n fem
fauteuil
Cadira de braços força confortable, pròpia del qui està en una posició de poder.

poltró /poɫˈtɾo/ /puɫˈtɾo/ poltrona poltrons adj masc
flemmard

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
pouce

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
pollen

polèmic /poˈɫɛ.mik/ /puˈɫɛ.mik/ adj masc
polémique

polígon n masc
polygone
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polígon industrial n masc
industrielle

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
politicien
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politique
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.
Directrius principals d'una organització.

política educativa n fem
politique éducative

pom /ˈpom/ n masc
bouquet
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
poignée
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.
pommeau
(beisbol) Extrem prominent i arrodonit de l'empunyadura d'un bat.

poma /ˈpo.mə/ n fem
pomme

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
pommade
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomel·la /poˈmɛɫ.ɫa/ /puˈmɛɫ.ɫə/ n fem
paumelle

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
pommier

pomerar /po.meˈɾa/ /po.meˈɾaɾ/ /po.məˈɾa/ /pu.məˈɾa/ n masc
pommeraie

pomes amb peres n fem
comparer des choux et des carottes

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
pompe

poncella /ponˈse.ʎa/ /ponˈse.ʎə/ /punˈse.ʎə/ n fem
bouton
Flor abans d’obrir-se.

pondre /ˈpon.dɾə/ /ˈpɔn.dɾe/ /ˈpɔn.dɾə/ bal occ pon ponc pondran pondre pondrem pondreu pondria pondrien pondries pondrà pondràs pondré pondríem pondríeu ponem ponen ponent poneu ponga ponguem ponguen ponguera pongueren pongueres pongues ponguessen ponguesses ponguessin ponguessis pongueu pongui ponguin ponguis pongué ponguérem ponguéreu pongués ponguéssem ponguésseu ponguéssim ponguéssiu ponguí ponia ponien ponies pons poníem poníeu post posta postes postos val v
pondre
Expulsar els ous, una au o animal ovípar.
se coucher
(pronominal) Desaparèixer un astre per l'horitzó.

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n masc
ponant
Vent que bufa procedent de l'oest.
(punt cardinal) oest

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n neut
rapporteur
Relator dels assumptes d’una assemblea, corporació, col·legi.
(castellanisme) Conferenciant en un congrés.

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
poney

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
pont
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
Dia feiner convertit en inhàbil o de lleure pel fet de caure entre dos dies de festa.
chevalet pont
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

pontopòrids /pon.toˈpɔ.ɾits/ /pun.tuˈpɔ.ɾits/ n masc
Pontoporidés

ponxo /ˈpoɲ.t͡ʃo/ /ˈpoɲ.ʃo/ /ˈpoɲ.ʃu/ n masc
poncho

pop n masc
poulpe pieuvre
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
poupe
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
popularité

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
peur crainte

porc n masc
cochon porc
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.
cochon
Brut, poc polit, que taca.

porc marí n masc
cochon de mer

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porcelaine

porcions /poɾ.siˈons/ /pur.siˈons/ n fem
portions

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
portion

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornographie

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornographique

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornographe

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
pourpre
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
pourpre
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
pourpre
Color vermell fosc tirant a morat.

porquerol /poɾ.keˈɾɔɫ/ /poɾ.kəˈɾɔɫ/ /pur.kəˈɾɔɫ/ n masc
porcher

porra /ˈpo.ra/ /ˈpo.rə/ n fem
massue
Bastó amb el cap rodó i més gros.
masse
(billar) Part més gruixuda d'un tac de dues o més peces, per on el jugador el subjecta en donar el cop.

porretó /po.reˈto/ /po.rəˈto/ /pu.rəˈto/ porretona porretons adj masc
nu
Desproveït de roba (una persona) o de plomes (un ocell).

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
poireau porreau
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
joint
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

porró /poˈro/ /puˈro/ /puˈru/ n masc
pichet à vin

port /ˈpɔrt/ n masc
port
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
porte huis
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol mena d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

porta enrere n fem
percée derrière le défenseur

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
porte-avions

portabilitat /poɾ.ta.bi.ɫiˈtat/ /poɾ.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
portabilité

portabombetes /ˌpɔr.tə.bumˈbɛ.təs/ /ˌpɔr.tə.βumˈbɛ.təs/ /ˌpɔɾ.ta.bomˈbe.tes/ /ˌpɔɾ.tə.bomˈbə.təs/ n masc
douille

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
couverture
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.
portée
(petanca) Apunt en què la bola cau en l'últim terç de la distància entre el cercle de llançament i el bolig i rodola una mica.

portafolis europeu de llengües n masc
portfolio européen des langues

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ n masc
portail
Porta principal més gran.
Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
porter
Vestir una roba concreta.
Tenir posades ulleres, rellotges o altres complements.
Tenir el cos, la roba o els complements en un estat concret.
Tenir un objecte una característica concreta.
Incloure a un producte un element afegit.
Conduir un vehicle.
Dirigir una empresa o organització.
Transportar quelcom amb si mateix.

portar a cap v
accomplir

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ n fem
guichet
Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
gardien de but concierge
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
but

porticó /poɾ.tiˈko/ /pur.tiˈko/ n masc
aveugle

porto-riqueny /ˌpɔr.tu.riˈkɛɲ/ /ˌpɔɾ.to.riˈkəɲ/ adj masc
portoricain

portolà /poɾ.toˈɫa/ /pur.tuˈɫa/ n masc
portulan

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ portuguesa portuguesos adj masc
portugais
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
portugais
Natural de Portugal.

poruc /poˈɾuk/ /puˈɾuk/ poruga adj masc
peureux

porus /pɔ.ɾus/ n masc
pore

porxo /ˈpɔr.ʃu/ /ˈpɔɾ.t͡ʃo/ /ˈpɔɾ.ʃo/ n masc
porche
Espai cobert adossat a la façana.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
poreux

posa /ˈpo.za/ /ˈpo.zə/ /ˈpɔ.za/ /ˈpɔ.zɔ/ /ˈpɔ.zə/ n fem
pose
Positura adoptada per una persona que fa de model.
attitude
Posat o actitud que s’adopta per mostrar una determinada manera de ser o una determinada impressió.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
mettre
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.
Treure de nou.
poser
Adoptar una actitud per fer de model a un artista.

posar damunt dels núvols v
porter aux nues

posar en joc v
engager

posició n fem
position

posició alta n fem
position haute

posició baixa n fem
position basse

posició bàsica n fem
position d'attente

posició de base defensiva n fem
attitude de base du défenseur

posició de base ofensiva n fem
attitude de base de l'attaquant

posició de batuda n fem
position en attente de la balle

posició de defensa n fem
position de défense

posició de joc n fem
position en jeu

posició de llançament n fem
position de lancer position de tir
(esports de pilota) Situació de joc d'un jugador consistent a tenir possibilitats de llançar la pilota, la bola o el disc en bones condicions enfront dels adversaris.
position de lancer
(handbol) Posició utilitzada per un jugador per a aconseguir un llançament eficaç.

posició de recepció n fem
position de réception

posició de recepció de servei n fem
position d'attente sur service

posició de talonatge n fem
position de talonnage

posició defensiva n fem
position d'attente sur smash

posició en moviment n fem
position windup

posició estàtica n fem
position set

posició fonamental n fem
position fondamentale

posició mitjana n fem
position moyenne

posició oberta n fem
position ouverte

posició ofensiva n fem
position offensive

posició paral·lela n fem
position parallèle

posició tancada n fem
position fermée

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
positif
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivisme /po.zi.tiˈviz.me/ /po.zi.tiˈviz.mə/ /po.zi.tiˈβiz.me/ /pu.zi.tiˈviz.mə/ /pu.zi.tiˈβiz.mə/ n masc
positivisme

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
positron

positura /po.ziˈtu.ɾa/ /po.ziˈtu.ɾə/ /pu.ziˈtu.ɾə/ n fem
posture

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ posposa posposada posposades posposam posposant posposar posposara posposaran posposarem posposaren posposares posposareu posposaria posposarien posposaries posposarà posposaràs posposaré posposaríem posposaríeu posposassen posposasses posposassin posposassis posposat posposats posposau posposava posposaven posposaves pospose posposem posposen posposes posposessen posposesses posposessin posposessis posposeu posposi posposin posposis posposo posposà posposàrem posposàreu posposàs posposàssem posposàsseu posposàssim posposàssiu posposàvem posposàveu posposés posposéssem posposésseu posposéssim posposéssiu posposí pospòs sept val v
ajourner

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ bal n-occ occ posseeix posseeixen posseeixes posseeixi posseeixin posseeixis posseeixo posseesc posseesqui posseesquin posseesquis posseint posseir posseiran posseirem posseireu posseiria posseirien posseiries posseirà posseiràs posseiré posseiríem posseiríeu posseí posseíem posseíeu posseírem posseíreu posseís posseíssem posseísseu posseíssim posseíssiu posseïa posseïda posseïdes posseïen posseïes posseïguem posseïgueu posseïm posseïra posseïren posseïres posseïsc posseïsca posseïsquen posseïsques posseïssen posseïsses posseïssin posseïssis posseït posseïts posseïu posseïx posseïxen posseïxes posseïxo sept val v
posséder
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
possessif

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
possession
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.
propriété possession
Allò que es posseeix.
propriété
(especialment mallorquí) Terreny de conreu amb casa a la mateixa finca.

possibilitar /po.si.bi.ɫiˈta/ /po.si.bi.ɫiˈtaɾ/ /po.si.βi.ɫiˈta/ /pu.si.bi.ɫiˈta/ /pu.si.βi.ɫiˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ possibilit possibilita possibilitada possibilitades possibilitaia possibilitaien possibilitaies possibilitam possibilitant possibilitar possibilitara possibilitaran possibilitarem possibilitaren possibilitares possibilitareu possibilitaria possibilitarien possibilitaries possibilitariva possibilitariven possibilitarives possibilitarà possibilitaràs possibilitaré possibilitaríem possibilitaríeu possibilitarívem possibilitaríveu possibilitassen possibilitasses possibilitassin possibilitassis possibilitat possibilitats possibilitau possibilitava possibilitaven possibilitaves possibilitavi possibilitavo possibilite possibiliteguem possibiliteguessa possibiliteguessen possibiliteguesses possibilitegueu possibilitegués possibiliteguéssom possibiliteguéssou possibilitem possibiliten possibilites possibilitessa possibilitessen possibilitesses possibilitessi possibilitessin possibilitessis possibiliteu possibiliti possibilitin possibilitis possibilito possibilitos possibilits possibilità possibilitàiem possibilitàieu possibilitàrem possibilitàreu possibilitàs possibilitàssem possibilitàsseu possibilitàssim possibilitàssiu possibilitàvem possibilitàvets possibilitàveu possibilitàvom possibilités possibilitéssem possibilitésseu possibilitéssim possibilitéssiu possibilití sept v.cent val v
possibiliser

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
possible
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
possible
Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
possiblement

post /ˈpɔst/ n fem
planche
Tros de fusta serrada, plana, prima i rectangular.

post /ˈpɔst/ n masc
poste
Lloc ocupat per tropes en una operació militar.

post de planxar n fem
planche à repasser

postdoctorand /ˌpoz.ðok.toˈɾan/ /ˌpoz.ðok.toˈɾant/ /ˌpɔz.duk.tuˈɾan/ /ˌpɔz.ðok.toˈɾant/ /ˌpɔz.ðuk.tuˈɾan/ n masc
étudiant postdoctoral

postdoctorat /ˌpoz.ðok.toˈɾat/ /ˌpɔz.duk.tuˈɾat/ /ˌpɔz.ðok.toˈɾat/ /ˌpɔz.ðuk.tuˈɾat/ n masc
études postdoctorales

postgrau /ˌpozˈɣɾaw/ /ˌpɔzˈɡɾaw/ n masc
cycles supérieurs

postproducció /ˌpos.pɾo.ðuk.siˈo/ /ˌpɔs.pɾo.ðuk.siˈo/ /ˌpɔs.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
postproduction

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
dessert
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

postulat n masc
postulat

postura /posˈtu.ɾa/ /posˈtu.ɾə/ /pusˈtu.ɾə/ n fem
simagrée
(plural) Disposició dels membres del cos de forma afectada amb el propòsit de complaure.
enchère
Preu de compra ofert en una subhasta o encant.

pot /ˈpɔt/ n masc
pot

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
patte
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
potassium

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
poterne

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
peut-être

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
puissance

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
puits
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

pouar /poˈwa/ /poˈwaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pou poua pouada pouades pouam pouant pouar pouara pouaran pouarem pouaren pouares pouareu pouaria pouarien pouaries pouarà pouaràs pouaré pouaríem pouaríeu pouassen pouasses pouassin pouassis pouat pouats pouau pouava pouaven pouaves poue pouem pouen poues pouessen pouesses pouessin pouessis poueu poui pouin pouis pouo pouà pouàrem pouàreu pouàs pouàssem pouàsseu pouàssim pouàssiu pouàvem pouàveu poués pouéssem pouésseu pouéssim pouéssiu pouí sept val v
puiser

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ practic practica practicada practicades practicam practicant practicar practicara practicaran practicarem practicaren practicares practicareu practicaria practicarien practicaries practicarà practicaràs practicaré practicaríem practicaríeu practicassen practicasses practicassin practicassis practicat practicats practicau practicava practicaven practicaves practico practicà practicàrem practicàreu practicàs practicàssem practicàsseu practicàssim practicàssiu practicàvem practicàveu practique practiquem practiquen practiques practiquessen practiquesses practiquessin practiquessis practiqueu practiqui practiquin practiquis practiqués practiquéssem practiquésseu practiquéssim practiquéssiu practiquí sept val v
practiquer

prada /ˈpɾa.ða/ /ˈpɾa.ðə/ n fem
prairie

praguès /pɾəˈɣəs/ /pɾəˈɣɛs/ adj masc
pragois
Relatiu o pertanyent a Praga.

praguès /pɾəˈɣəs/ /pɾəˈɣɛs/ n masc
pragois
Persona que habita o és originària de Praga.

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praséodyme

prat /ˈpɾat/ n masc
pré prairie

praxeologia /pɾak.se.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pɾak.se.o.ɫoˈʒi.a/ /pɾək.sə.o.ɫoˈʒi.ə/ /pɾək.sə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
praxéologie

prec /ˈpɾek/ n masc
demande

precaritzar /pɾe.ka.ɾiˈd͡za/ /pɾe.ka.ɾiˈza/ /pɾe.ka.ɾiˈzaɾ/ /pɾə.kə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ precaritz precaritza precaritzada precaritzades precaritzam precaritzant precaritzar precaritzara precaritzaran precaritzarem precaritzaren precaritzares precaritzareu precaritzaria precaritzarien precaritzaries precaritzarà precaritzaràs precaritzaré precaritzaríem precaritzaríeu precaritzassen precaritzasses precaritzassin precaritzassis precaritzat precaritzats precaritzau precaritzava precaritzaven precaritzaves precaritze precaritzem precaritzen precaritzes precaritzessen precaritzesses precaritzessin precaritzessis precaritzeu precaritzi precaritzin precaritzis precaritzo precaritzà precaritzàrem precaritzàreu precaritzàs precaritzàssem precaritzàsseu precaritzàssim precaritzàssiu precaritzàvem precaritzàveu precaritzés precaritzéssem precaritzésseu precaritzéssim precaritzéssiu precaritzí val v
précariser

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ precedeix precedeixa precedeixen precedeixes precedeixi precedeixin precedeixis precedeixo precedeixs precedesc precedesca precedesquen precedesques precedesqui precedesquin precedesquis precedia precedida precedides precedien precedies precediguem precediguera precedigueren precedigueres precediguessen precediguesses precediguessin precediguessis precedigueu precedigueva precedigueven precedigueves precedigué precediguérem precediguéreu precedigués precediguéssem precediguésseu precediguéssim precediguéssiu precediguévem precediguéveu precedim precedint precedir precedira precediran precedirem precediren precedires precedireu precediria precedirien precediries precediriva precediriven precedirives precedirà precediràs precediré precediríem precediríeu precedirívem precediríveu precedisc precedisca precedisco precediscos precedisquem precedisquen precedisques precedisqueu precedissa precedissen precedisses precedissi precedissin precedissis precedist precedit precedits precediu precediva precediven precedives precedix precedixa precedixen precedixes precedixi precedixin precedixis precedixo precedixos precedí precedíem precedíets precedíeu precedírem precedíreu precedís precedíscon precedíssem precedísseu precedíssim precedíssiu precedíssom precedíssou precedívem precedíveu precedíxon sept v.cent val v
précéder

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
précepte

preceptor /pɾe.sepˈto/ /pɾe.sepˈtoɾ/ /pɾə.səpˈto/ n masc
précepteur

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ n masc
précipice

precipitació /pɾe.si.pi.ta.siˈo/ /pɾə.si.pi.tə.siˈo/ n fem
précipitation

precipitar /pɾe.si.piˈta/ /pɾe.si.piˈtaɾ/ /pɾə.si.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ precipit precipita precipitada precipitades precipitaia precipitaien precipitaies precipitam precipitant precipitar precipitara precipitaran precipitarem precipitaren precipitares precipitareu precipitaria precipitarien precipitaries precipitariva precipitariven precipitarives precipitarà precipitaràs precipitaré precipitaríem precipitaríeu precipitarívem precipitaríveu precipitassen precipitasses precipitassin precipitassis precipitat precipitats precipitau precipitava precipitaven precipitaves precipitavi precipitavo precipite precipiteguem precipiteguessa precipiteguessen precipiteguesses precipitegueu precipitegués precipiteguéssom precipiteguéssou precipitem precipiten precipites precipitessa precipitessen precipitesses precipitessi precipitessin precipitessis precipiteu precipiti precipitin precipitis precipito precipitos precipits precipità precipitàiem precipitàieu precipitàrem precipitàreu precipitàs precipitàssem precipitàsseu precipitàssim precipitàssiu precipitàvem precipitàvets precipitàveu precipitàvom precipités precipitéssem precipitésseu precipitéssim precipitéssiu precipití sept v.cent val v
précipiter

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
précision

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
précieux

precocitat /pɾe.ko.siˈtat/ /pɾə.ko.siˈtat/ /pɾə.ku.siˈtat/ n fem
precocité

preconcebut /pɾe.kon.seˈbut/ /pɾə.kon.səˈbut/ /pɾə.kun.səˈbut/ /pɾə.kun.səˈβut/ adj masc
préconçu

preconitzar /pɾe.ko.niˈd͡za/ /pɾe.ko.niˈza/ /pɾe.ko.niˈzaɾ/ /pɾə.ko.niˈd͡za/ /pɾə.ku.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ preconitz preconitza preconitzada preconitzades preconitzaia preconitzaien preconitzaies preconitzam preconitzant preconitzar preconitzara preconitzaran preconitzarem preconitzaren preconitzares preconitzareu preconitzaria preconitzarien preconitzaries preconitzariva preconitzariven preconitzarives preconitzarà preconitzaràs preconitzaré preconitzaríem preconitzaríeu preconitzarívem preconitzaríveu preconitzassen preconitzasses preconitzassin preconitzassis preconitzat preconitzats preconitzau preconitzava preconitzaven preconitzaves preconitzavi preconitzavo preconitze preconitzeguem preconitzeguessa preconitzeguessen preconitzeguesses preconitzegueu preconitzegués preconitzeguéssom preconitzeguéssou preconitzem preconitzen preconitzes preconitzessa preconitzessen preconitzesses preconitzessi preconitzessin preconitzessis preconitzeu preconitzi preconitzin preconitzis preconitzo preconitzos preconitzs preconitzà preconitzàiem preconitzàieu preconitzàrem preconitzàreu preconitzàs preconitzàssem preconitzàsseu preconitzàssim preconitzàssiu preconitzàvem preconitzàvets preconitzàveu preconitzàvom preconitzés preconitzéssem preconitzésseu preconitzéssim preconitzéssiu preconitzí sept v.cent val v
préconiser
Defensar com a acceptable.

precoç /pɾeˈkos/ adj
précoce

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ precisa precisos adj masc
précis
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predeterminar /pɾe.de.teɾ.miˈna/ /pɾe.de.teɾ.miˈnaɾ/ /pɾə.də.təɾ.miˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ predetermina predeterminada predeterminades predeterminaia predeterminaien predeterminaies predeterminam predeterminant predeterminar predeterminara predeterminaran predeterminarem predeterminaren predeterminares predeterminareu predeterminaria predeterminarien predeterminaries predeterminariva predeterminariven predeterminarives predeterminarà predeterminaràs predeterminaré predeterminaríem predeterminaríeu predeterminarívem predeterminaríveu predeterminassen predeterminasses predeterminassin predeterminassis predeterminat predeterminats predeterminau predeterminava predeterminaven predeterminaves predeterminavi predeterminavo predetermine predetermineguem predetermineguessa predetermineguessen predetermineguesses predeterminegueu predeterminegués predetermineguéssom predetermineguéssou predeterminem predeterminen predetermines predeterminessa predeterminessen predeterminesses predeterminessi predeterminessin predeterminessis predetermineu predetermini predeterminin predeterminis predetermino predeterminos predeterminà predeterminàiem predeterminàieu predeterminàrem predeterminàreu predeterminàs predeterminàssem predeterminàsseu predeterminàssim predeterminàssiu predeterminàvem predeterminàvets predeterminàveu predeterminàvom predeterminés predeterminéssem predeterminésseu predeterminéssim predeterminéssiu predeterminí predetermín sept v.cent val v
prédéterminer

predicable /pɾe.ðiˈka.bɫe/ /pɾe.ðiˈka.βɫe/ /pɾe.ðiˈkab.bɫe/ /pɾə.ðiˈka.βɫə/ /pɾə.ðiˈkab.bɫə/ adj
prêché
Que és digne de ser predicat.
prédicable
(lògica) Una de les cinc classes a què es redueixen totes les coses que es poden dir del subjecte.

predicació /pɾe.ði.ka.siˈo/ /pɾə.ði.kə.siˈo/ n fem
prédication

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
prédicateur
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicament /pɾe.ði.kaˈmen/ /pɾe.ði.kaˈment/ /pɾə.ði.kəˈmen/ /pɾə.ði.kəˈment/ n masc
prédicament réputation
(filosofia) Cadascuna de les classes o categories a que es redueixen totes o entitats físiques.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ predic predica predicada predicades predicaia predicaien predicaies predicam predicant predicar predicara predicaran predicarem predicaren predicares predicareu predicaria predicarien predicaries predicariva predicariven predicarives predicarà predicaràs predicaré predicaríem predicaríeu predicarívem predicaríveu predicassen predicasses predicassin predicassis predicat predicats predicau predicava predicaven predicaves predicavi predicavo predico predicos predicà predicàiem predicàieu predicàrem predicàreu predicàs predicàssem predicàsseu predicàssim predicàssiu predicàvem predicàvets predicàveu predicàvom predique prediqueguem prediqueguessa prediqueguessen prediqueguesses prediquegueu prediquegués prediqueguéssom prediqueguéssou prediquem prediquen prediques prediquessa prediquessen prediquesses prediquessi prediquessin prediquessis prediqueu prediqui prediquin prediquis prediqués prediquéssem prediquésseu prediquéssim prediquéssiu prediquí sept v.cent val v
prêcher

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
prédicat

predicció n fem
prédiction

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ bal eiv nota 1 occ predeia predeien predeies predeim predeis predic prediem predient predieu prediga predigau prediguem prediguen prediguera predigueren predigueres predigues prediguessen prediguesses prediguessin prediguessis predigueu predigui prediguin prediguis predigué prediguérem prediguéreu predigués prediguéssem prediguésseu prediguéssim prediguéssiu prediguí predir prediran predirem predireu prediria predirien prediries predirà prediràs prediré prediríem prediríeu predis predit predita predites predits prediu prediuen predius predèiem predèieu v.cent val v
prédire

predisposar /pɾe.ðis.poˈza/ /pɾe.ðis.poˈzaɾ/ /pɾə.ðis.poˈza/ /pɾə.ðis.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ predisposa predisposada predisposades predisposam predisposant predisposar predisposara predisposaran predisposarem predisposaren predisposares predisposareu predisposaria predisposarien predisposaries predisposarà predisposaràs predisposaré predisposaríem predisposaríeu predisposassen predisposasses predisposassin predisposassis predisposat predisposats predisposau predisposava predisposaven predisposaves predispose predisposem predisposen predisposes predisposessen predisposesses predisposessin predisposessis predisposeu predisposi predisposin predisposis predisposo predisposà predisposàrem predisposàreu predisposàs predisposàssem predisposàsseu predisposàssim predisposàssiu predisposàvem predisposàveu predisposés predisposéssem predisposésseu predisposéssim predisposéssiu predisposí predispòs sept val v
prédisposer

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ bal n-occ occ prefereix prefereixen prefereixes prefereixi prefereixin prefereixis prefereixo preferesc preferesqui preferesquin preferesquis preferia preferida preferides preferien preferies preferiguem preferigueu preferim preferint preferir preferira preferiran preferirem preferiren preferires preferireu preferiria preferirien preferiries preferirà preferiràs preferiré preferiríem preferiríeu preferisc preferisca preferisquen preferisques preferissen preferisses preferissin preferissis preferit preferits preferiu preferix preferixen preferixes preferixo preferí preferíem preferíeu preferírem preferíreu preferís preferíssem preferísseu preferíssim preferíssiu sept val v
préférer

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
préference

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
préfixe
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregadéu /ˌpɾe.ɣaˈðew/ /ˌpɾe.ɣəˈðew/ n masc
mante religieusea
Insecte màntid allargat de potes anteriors prensores (Mantis religiosa).

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
prier
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.
(transitiu) Demanar respectuosament, suplicar.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
question
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.
Enunciat d’una interrogació que requereix una resposta específica.

pregunta d'elecció múltiple n fem
question à choix multiple

pregunta oberta n fem
question ouverte

pregunta tancada n fem
question fermée

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
demander

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
prière

pregó /pɾeˈɣo/ /pɾəˈɣo/ n masc
proclamation

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
préhistoire

prejudici /pɾe.d͡ʒuˈði.si/ /pɾe.ʒuˈði.si/ /pɾə.ʒuˈði.si/ n masc
préjudice

prejutjar /pɾe.d͡ʒuˈd͡ʒa/ /pɾe.d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /pɾe.ʒuˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv n-occ nota1 occ prejutge prejutgeguem prejutgeguessa prejutgeguessen prejutgeguesses prejutgegueu prejutgegués prejutgeguéssom prejutgeguéssou prejutgem prejutgen prejutges prejutgessa prejutgessen prejutgesses prejutgessi prejutgessin prejutgessis prejutgeu prejutgi prejutgin prejutgis prejutgés prejutgéssem prejutgésseu prejutgéssim prejutgéssiu prejutgí prejutj prejutja prejutjada prejutjades prejutjaia prejutjaien prejutjaies prejutjaieu prejutjam prejutjant prejutjar prejutjara prejutjaran prejutjarem prejutjaren prejutjares prejutjareu prejutjaria prejutjarien prejutjaries prejutjariva prejutjariven prejutjarives prejutjarà prejutjaràs prejutjaré prejutjaríem prejutjaríeu prejutjarívem prejutjaríveu prejutjassen prejutjasses prejutjassin prejutjassis prejutjat prejutjats prejutjau prejutjava prejutjaven prejutjaves prejutjavi prejutjavo prejutjo prejutjos prejutjà prejutjàiem prejutjàrem prejutjàreu prejutjàs prejutjàssem prejutjàsseu prejutjàssim prejutjàssiu prejutjàvem prejutjàveu prejutjàvom sept v.cent val v
préjuger
Jutjar per endavant sense coneixement suficient.

prelació /pɾe.ɫa.siˈo/ /pɾə.ɫə.siˈo/ n fem
prélation

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
prix

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ alg bal eiv nota 1 occ premia premiada premiades premiam premiant premiar premiara premiaran premiarem premiaren premiares premiareu premiaria premiarien premiaries premiarà premiaràs premiaré premiaríem premiaríeu premiassen premiasses premiassin premiassis premiat premiats premiau premiava premiaven premiaves premie premiem premien premies premiessen premiesses premiessin premiessis premieu premii premio premià premiàrem premiàreu premiàs premiàssem premiàsseu premiàssim premiàssiu premiàvem premiàveu premiés premiéssem premiésseu premiéssim premiéssiu premií premiï premiïn premiïs sept v.cent val v
récompenser

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
prémonition

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
presse pressoir
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

premsa rosa n fem
presse people

premsar /pɾemˈsa/ /pɾemˈsaɾ/ /pɾəmˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prems premsa premsada premsades premsam premsant premsar premsara premsaran premsarem premsaren premsares premsareu premsaria premsarien premsaries premsarà premsaràs premsaré premsaríem premsaríeu premsassen premsasses premsassin premsassis premsat premsats premsau premsava premsaven premsaves premse premsem premsen premses premsessen premsesses premsessin premsessis premseu premsi premsin premsis premso premsà premsàrem premsàreu premsàs premsàssem premsàsseu premsàssim premsàssiu premsàvem premsàveu premsés premséssem premsésseu premséssim premséssiu premsí sept val v
presser

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ bal occ pren prenc prendran prendre prendrem prendreu prendria prendrien prendries prendrà prendràs prendré prendríem prendríeu prenem prenen prenent preneu prenga prenguem prenguen prenguera prengueren prengueres prengues prenguessen prenguesses prenguessin prenguessis prengueu prengui prenguin prenguis prengué prenguérem prenguéreu prengués prenguéssem prenguésseu prenguéssim prenguéssiu prenguí prenia prenien prenies prens preníem preníeu pres presa preses presos val v
prendre
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.
emporter
(transitiu) Agafar una cosa sense permís del seu propietari.
arracher
(transitiu, esports de pilota) Aconseguir, un jugador o un equip, el control d'una pilota, una bola o un disc que estava en possessió de l'adversari o l'equip adversari.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
prénom
En l'antiga Roma, nom propi personal que s'anteposava al familiar o bé al gentilici.
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

prenotar /pɾe.noˈta/ /pɾe.noˈtaɾ/ /pɾə.nuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prenot prenota prenotada prenotades prenotaia prenotaien prenotaies prenotam prenotant prenotar prenotara prenotaran prenotarem prenotaren prenotares prenotareu prenotaria prenotarien prenotaries prenotariva prenotariven prenotarives prenotarà prenotaràs prenotaré prenotaríem prenotaríeu prenotarívem prenotaríveu prenotassen prenotasses prenotassin prenotassis prenotat prenotats prenotau prenotava prenotaven prenotaves prenotavi prenotavo prenote prenoteguem prenoteguessa prenoteguessen prenoteguesses prenotegueu prenotegués prenoteguéssom prenoteguéssou prenotem prenoten prenotes prenotessa prenotessen prenotesses prenotessi prenotessin prenotessis prenoteu prenoti prenotin prenotis prenoto prenotos prenots prenotà prenotàiem prenotàieu prenotàrem prenotàreu prenotàs prenotàssem prenotàsseu prenotàssim prenotàssiu prenotàvem prenotàvets prenotàveu prenotàvom prenotés prenotéssem prenotésseu prenotéssim prenotéssiu prenotí sept v.cent val v
prenotare

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
souci
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preocupar /pɾe.o.kuˈpa/ /pɾe.o.kuˈpaɾ/ /pɾə.u.kuˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ preocup preocupa preocupada preocupades preocupaia preocupaien preocupaies preocupam preocupant preocupar preocupara preocuparan preocuparem preocuparen preocupares preocupareu preocuparia preocuparien preocuparies preocupariva preocupariven preocuparives preocuparà preocuparàs preocuparé preocuparíem preocuparíeu preocuparívem preocuparíveu preocupassen preocupasses preocupassin preocupassis preocupat preocupats preocupau preocupava preocupaven preocupaves preocupavi preocupavo preocupe preocupeguem preocupeguessa preocupeguessen preocupeguesses preocupegueu preocupegués preocupeguéssom preocupeguéssou preocupem preocupen preocupes preocupessa preocupessen preocupesses preocupessi preocupessin preocupessis preocupeu preocupi preocupin preocupis preocupo preocupos preocups preocupà preocupàiem preocupàieu preocupàrem preocupàreu preocupàs preocupàssem preocupàsseu preocupàssim preocupàssiu preocupàvem preocupàvets preocupàveu preocupàvom preocupés preocupéssem preocupésseu preocupéssim preocupéssiu preocupí sept v.cent val v
préoccuper

prepagament /pɾe.pa.ɣaˈmen/ /pɾe.pa.ɣaˈment/ /pɾə.pə.ɣəˈmen/ /pɾə.pə.ɣəˈment/ n masc
prépayé

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
préparation
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.
mouvement de bras en arrière
(esports de raqueta) Fase primera d'un cop, corresponent al moviment del braç i de la mà que empunya la raqueta o la pala de disposar-se adequadament per a l'impacte.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prepar prepara preparada preparades preparaia preparaien preparaies preparam preparant preparar preparara prepararan prepararem prepararen preparares preparareu prepararia prepararien prepararies preparariva preparariven prepararives prepararà prepararàs prepararé prepararíem prepararíeu prepararívem prepararíveu preparassen preparasses preparassin preparassis preparat preparats preparau preparava preparaven preparaves preparavi preparavo prepare prepareguem prepareguessa prepareguessen prepareguesses preparegueu preparegués prepareguéssom prepareguéssou preparem preparen prepares preparessa preparessen preparesses preparessi preparessin preparessis prepareu prepari preparin preparis preparo preparos prepars preparà preparàiem preparàieu preparàrem preparàreu preparàs preparàssem preparàsseu preparàssim preparàssiu preparàvem preparàvets preparàveu preparàvom preparés preparéssem preparésseu preparéssim preparéssiu preparí sept v.cent val v
préparer
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposar /pɾe.poˈza/ /pɾe.poˈzaɾ/ /pɾə.poˈza/ /pɾə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ preposa preposada preposades preposam preposant preposar preposara preposaran preposarem preposaren preposares preposareu preposaria preposarien preposaries preposarà preposaràs preposaré preposaríem preposaríeu preposassen preposasses preposassin preposassis preposat preposats preposau preposava preposaven preposaves prepose preposem preposen preposes preposessen preposesses preposessin preposessis preposeu preposi preposin preposis preposo preposà preposàrem preposàreu preposàs preposàssem preposàsseu preposàssim preposàssiu preposàvem preposàveu preposés preposéssem preposésseu preposéssim preposéssiu preposí prepòs sept val v
antéposer

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
préposition

preproducció n fem
préproduction

prerequisit n masc
préalable

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
prérogative
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
prise
Acció d'apoderar-se d’alguna cosa.
Acció de prendre violentament, especialment amb les armes.
Cosa que s’ha pres violentament.
dose
Porció de menjar, beure o medecina que se sol prendre d'una vegada.
digue barrage
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presa amb l'estic n fem
échec avec le bâton

presa amb la pala n fem
harponnage

presa asiàtica n fem
prise asiatique

presa bàsica n fem
prise de base

presa clàssica n fem
prise classique

presa continental n fem
prise continentale

presa curta n fem
prise de marteau

presa d'escombrada n fem
mise en échec avec balayage du bâton

presa de decisions n fem
prise de décision

presa de revés n fem
prise avec pouce

presa de revés a dues mans n fem
prise à deux mains

presa de xarxa n fem
prise filet

presa est de dreta n fem
prise Eastern pour le coup droit

presa est de revés n fem
prise Eastern pour le revers

presa japonesa n fem
prise japonaise

presa oest de dreta n fem
prise Western pour le coup droit

presa oest de revés n fem
prise Western pour le revers

presa xinesa n fem
prise chinoise

presagi /pɾeˈza.d͡ʒi/ /pɾeˈza.ʒi/ /pɾəˈza.ʒi/ n masc
présage

presagiar /pɾe.za.d͡ʒiˈa/ /pɾe.za.d͡ʒiˈaɾ/ /pɾe.za.ʒiˈa/ /pɾə.zə.ʒiˈa/ alg bal eiv nota 1 occ presagia presagiada presagiades presagiam presagiant presagiar presagiara presagiaran presagiarem presagiaren presagiares presagiareu presagiaria presagiarien presagiaries presagiarà presagiaràs presagiaré presagiaríem presagiaríeu presagiassen presagiasses presagiassin presagiassis presagiat presagiats presagiau presagiava presagiaven presagiaves presagie presagiem presagien presagies presagiessen presagiesses presagiessin presagiessis presagieu presagii presagio presagià presagiàrem presagiàreu presagiàs presagiàssem presagiàsseu presagiàssim presagiàssiu presagiàvem presagiàveu presagiés presagiéssem presagiésseu presagiéssim presagiéssiu presagií presagiï presagiïn presagiïs sept v.cent val v
présager

presalt /pɾeˈsaɫ/ /pɾeˈsaɫt/ /pɾəˈsaɫ/ /pɾəˈsaɫt/ n masc
sursaut

presbiterat /pɾez.βi.teˈɾat/ /pɾəz.bi.təˈɾat/ n masc
presbytérat

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
presbytère

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ prescric prescriga prescriguem prescriguen prescriguera prescrigueren prescrigueres prescrigues prescriguessen prescriguesses prescriguessin prescriguessis prescrigueu prescrigui prescriguin prescriguis prescrigué prescriguérem prescriguéreu prescrigués prescriguéssem prescriguésseu prescriguéssim prescriguéssiu prescriguí prescrit prescrita prescrites prescrits prescriu prescriuen prescriuran prescriure prescriurem prescriureu prescriuria prescriurien prescriuries prescriurà prescriuràs prescriuré prescriuríem prescriuríeu prescrius prescrivia prescrivien prescrivies prescrivim prescrivint prescriviren prescrivires prescrivissin prescrivissis prescriviu prescriví prescrivíem prescrivíeu prescrivírem prescrivíreu prescrivís prescrivíssim prescrivíssiu val v
prescrire
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
présent
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
présent
Moment actual.
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
présentation

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ present presenta presentada presentades presentam presentant presentar presentara presentaran presentarem presentaren presentares presentareu presentaria presentarien presentaries presentarà presentaràs presentaré presentaríem presentaríeu presentassen presentasses presentassin presentassis presentat presentats presentau presentava presentaven presentaves presente presentem presenten presentes presentessen presentesses presentessin presentessis presenteu presenti presentin presentis presento presentà presentàrem presentàreu presentàs presentàssem presentàsseu presentàssim presentàssiu presentàvem presentàveu presentés presentéssem presentésseu presentéssim presentéssiu presentí sept val v
présenter
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.
(pronominal) Comparèixer per requeriment.

preservar /pɾe.zerˈβa/ /pɾe.zeɾˈvaɾ/ /pɾe.zeɾˈβa/ /pɾə.zərˈba/ /pɾə.zəɾˈva/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ preserv preserva preservada preservades preservaia preservaien preservaies preservam preservant preservar preservara preservaran preservarem preservaren preservares preservareu preservaria preservarien preservaries preservariva preservariven preservarives preservarà preservaràs preservaré preservaríem preservaríeu preservarívem preservaríveu preservassen preservasses preservassin preservassis preservat preservats preservau preservava preservaven preservaves preservavi preservavo preserve preserveguem preserveguessa preserveguessen preserveguesses preservegueu preservegués preserveguéssom preserveguéssou preservem preserven preserves preservessa preservessen preservesses preservessi preservessin preservessis preserveu preservi preservin preservis preservo preservos preservs preservà preservàiem preservàieu preservàrem preservàreu preservàs preservàssem preservàsseu preservàssim preservàssiu preservàvem preservàvets preservàveu preservàvom preservés preservéssem preservésseu preservéssim preservéssiu preserví sept v.cent val v
préserver

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ adj masc
préservatif
Que preserva.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
préservatif
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
présidentiel

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
président

presidir /pɾe.ziˈði/ /pɾe.ziˈðiɾ/ /pɾə.ziˈði/ bal n-occ occ presideix presideixen presideixes presideixi presideixin presideixis presideixo presidesc presidesqui presidesquin presidesquis presidia presidida presidides presidien presidies presidiguem presidigueu presidim presidint presidir presidira presidiran presidirem presidiren presidires presidireu presidiria presidirien presidiries presidirà presidiràs presidiré presidiríem presidiríeu presidisc presidisca presidisquen presidisques presidissen presidisses presidissin presidissis presidit presidits presidiu presidix presidixen presidixes presidixo presidí presidíem presidíeu presidírem presidíreu presidís presidíssem presidísseu presidíssim presidíssiu sept val v
présider

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
présidence

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
hâte précipitation

presseguer /pɾe.seˈɣe/ /pɾe.seˈɣeɾ/ n masc
pêcher

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ n masc
pressentiment

pressentir /pɾe.senˈti/ /pɾe.senˈtiɾ/ /pɾə.sənˈti/ alg bal eiv occ pressent pressenta pressenten pressentes pressenti pressentia pressentida pressentides pressentien pressenties pressentiguem pressentigueu pressentim pressentin pressentint pressentir pressentira pressentiran pressentirem pressentiren pressentires pressentireu pressentiria pressentirien pressentiries pressentirà pressentiràs pressentiré pressentiríem pressentiríeu pressentis pressentissen pressentisses pressentissin pressentissis pressentit pressentits pressentiu pressento pressents pressentí pressentíem pressentíeu pressentírem pressentíreu pressentís pressentíssem pressentísseu pressentíssim pressentíssiu sept v.cent val v
pressentir

pressionar /pɾe.si.oˈna/ /pɾe.si.oˈnaɾ/ /pɾə.si.oˈna/ /pɾə.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pression pressiona pressionada pressionades pressionaia pressionaien pressionaies pressionam pressionant pressionar pressionara pressionaran pressionarem pressionaren pressionares pressionareu pressionaria pressionarien pressionaries pressionariva pressionariven pressionarives pressionarà pressionaràs pressionaré pressionaríem pressionaríeu pressionarívem pressionaríveu pressionassen pressionasses pressionassin pressionassis pressionat pressionats pressionau pressionava pressionaven pressionaves pressionavi pressionavo pressione pressioneguem pressioneguessa pressioneguessen pressioneguesses pressionegueu pressionegués pressioneguéssom pressioneguéssou pressionem pressionen pressiones pressionessa pressionessen pressionesses pressionessi pressionessin pressionessis pressioneu pressioni pressionin pressionis pressiono pressionos pressions pressionà pressionàiem pressionàieu pressionàrem pressionàreu pressionàs pressionàssem pressionàsseu pressionàssim pressionàssiu pressionàvem pressionàvets pressionàveu pressionàvom pressionés pressionéssem pressionésseu pressionéssim pressionéssiu pressioní sept v.cent val v
appuyer
Fer pressió.
faire un forcing
(esports de pilota) Elaborar jugades d'atac molt seguides contra l'equip adversari en el transcurs d'una fase determinada d'un partit o una partida.

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
pression
Acció d'una força que prem o empeny.
pressing
(esports de pilota) Tàctica defensiva consistent a intensificar el marcatge sobre una o més línies de jugadors de l'equip adversari.

pressió en atac n fem
échec avant

pressió en defensa n fem
échec arrière

pressuposar /pɾe.su.poˈza/ /pɾe.su.poˈzaɾ/ /pɾə.su.poˈza/ /pɾə.su.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pressuposa pressuposada pressuposades pressuposam pressuposant pressuposar pressuposara pressuposaran pressuposarem pressuposaren pressuposares pressuposareu pressuposaria pressuposarien pressuposaries pressuposarà pressuposaràs pressuposaré pressuposaríem pressuposaríeu pressuposassen pressuposasses pressuposassin pressuposassis pressuposat pressuposats pressuposau pressuposava pressuposaven pressuposaves pressupose pressuposem pressuposen pressuposes pressuposessen pressuposesses pressuposessin pressuposessis pressuposeu pressuposi pressuposin pressuposis pressuposo pressuposà pressuposàrem pressuposàreu pressuposàs pressuposàssem pressuposàsseu pressuposàssim pressuposàssiu pressuposàvem pressuposàveu pressuposés pressuposéssem pressuposésseu pressuposéssim pressuposéssiu pressuposí pressupòs sept val v
présupposer

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
budget

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
budgétaire

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prest presta prestada prestades prestam prestant prestar prestara prestaran prestarem prestaren prestares prestareu prestaria prestarien prestaries prestarà prestaràs prestaré prestaríem prestaríeu prestassen prestasses prestassin prestassis prestat prestats prestau prestava prestaven prestaves preste prestem presten prestes prestessen prestesses prestessin prestessis presteu presti prestin prestis presto prestà prestàrem prestàreu prestàs prestàssem prestàsseu prestàssim prestàssiu prestàvem prestàveu prestés prestéssem prestésseu prestéssim prestéssiu prestí sept val v
prêter
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.
Posar a disposició, donar o observar una cosa no material.
(pronominal) Donar motiu a alguna cosa.

prestatge /pɾesˈta.d͡ʒe/ /pɾəsˈtad.ʒə/ n masc
étagère

prestatgeria /pɾes.ta.d͡ʒeˈɾi.a/ /pɾəs.tə.d͡ʒəˈɾi.ə/ n fem
étagère

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
prestige

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ adj masc
prestigieux

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ presum presuma presumeix presumeixen presumeixes presumeixi presumeixin presumeixis presumeixo presumeixs presumen presumes presumesc presumesca presumesquen presumesques presumesqui presumesquin presumesquis presumi presumia presumida presumides presumien presumies presumiguem presumigueu presumim presumin presumint presumir presumira presumiran presumirem presumiren presumires presumireu presumiria presumirien presumiries presumirà presumiràs presumiré presumiríem presumiríeu presumis presumisc presumisca presumisquen presumisques presumissen presumisses presumissin presumissis presumit presumits presumiu presumix presumixen presumixes presumixo presumo presums presumí presumíem presumíeu presumírem presumíreu presumís presumíssem presumísseu presumíssim presumíssiu sept v.cent val v
présumer
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presumit /pɾe.zuˈmit/ /pɾə.zuˈmit/ presumida presumits adj masc
coquet
Que presumeix.

presumpció /pɾe.zum.siˈo/ /pɾə.zum.siˈo/ n fem
présomption

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
présence

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
prison

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
prétendant

pretendre /pɾeˈten.dɾe/ /pɾəˈten.dɾə/ bal occ pretenc pretendran pretendre pretendrem pretendreu pretendria pretendrien pretendries pretendrà pretendràs pretendré pretendríem pretendríeu pretenem pretenen pretenent preteneu pretenga pretenguem pretenguen pretenguera pretengueren pretengueres pretengues pretenguessen pretenguesses pretenguessin pretenguessis pretengueu pretengui pretenguin pretenguis pretengué pretenguérem pretenguéreu pretengués pretenguéssem pretenguésseu pretenguéssim pretenguéssiu pretenguí pretenia pretenien pretenies pretens preteníem preteníeu pretesa preteses pretesos pretès pretén pretés val v
briguer

pretest n masc
prétest

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ n masc
préteur

preu n masc
prix
Valor acordat entre venedor i comprador.

preufet /ˌpɾɛwˈfet/ n masc
forfait

preuniversitari /pɾe.u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /pɾe.u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /pɾe.u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /pɾə.u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /pɾə.u.ni.βər.siˈta.ɾi/ adj masc
pré-universitaire

prevaler /pɾe.vaˈɫeɾ/ /pɾe.βaˈɫe/ /pɾə.vəˈɫə/ /pɾə.vəˈɫɛ/ /pɾə.βəˈɫɛ/ bal occ preval prevalc prevaldran prevaldrem prevaldreu prevaldria prevaldrien prevaldries prevaldrà prevaldràs prevaldré prevaldríem prevaldríeu prevalem prevalen prevalent prevaler prevaleu prevalga prevalguda prevalgudes prevalguem prevalguen prevalguera prevalgueren prevalgueres prevalgues prevalguessen prevalguesses prevalguessin prevalguessis prevalgueu prevalgui prevalguin prevalguis prevalgut prevalguts prevalgué prevalguérem prevalguéreu prevalgués prevalguéssem prevalguésseu prevalguéssim prevalguéssiu prevalguí prevalia prevalien prevalies prevals prevalíem prevalíeu val v
prévaloir

prevaricació /pɾe.va.ɾi.ka.siˈo/ /pɾe.βa.ɾi.ka.siˈo/ /pɾə.və.ɾi.kə.siˈo/ /pɾə.βə.ɾi.kə.siˈo/ n fem
prévarication
Acció i efecte de prevaricar.

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
prévention

prevere /pɾeˈve.ɾe/ /pɾeˈβe.ɾe/ /pɾəˈve.ɾə/ /pɾəˈβe.ɾə/ n masc
prêtre

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ bal occ preveem preveent preveeu prevegem prevegen preveges prevegeu prevegi prevegin prevegis preveia preveiem preveien preveient preveieren preveieres preveies preveiessen preveiesses preveiessin preveiessis preveieu preveig preveim preveis preveié preveiérem preveiéreu preveiés preveiéssem preveiésseu preveiéssim preveiéssiu preveja prevera preveren preveres prevessin prevessis preveu preveuen preveuran preveure preveurem preveureu preveuria preveurien preveuries preveurà preveuràs preveuré preveuríem preveuríeu preveus previst prevista previstes previstos previu prevèiem prevèieu prevéiem prevéieu prevérem prevéreu prevés prevéssim prevéssiu prevéu val v
prévoir

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
prévision

prim /ˈpɾim/ adj masc
mince
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
prime
(històric) Primera de les quatre parts del dia romà, des de la sortida del sol fins a la terça a mig matí, entre les 6 i 9 hores en l’equinocci.
Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.
Incentiu pecuniari que s’ofereix per a assolir un determinat objectiu, uns resultats, uns serveis prestats, unes activitats estratègiques.

primari /pɾiˈma.ɾi/ adj masc
primaire

primarosòl /pɾi.ma.ɾoˈsɔɫ/ /pɾi.mə.ɾoˈsɔɫ/ /pɾi.mə.ɾuˈsɔɫ/ n masc
primarosol

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
printemps
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primaveral /pɾi.ma.veˈɾaɫ/ /pɾi.ma.βeˈɾaɫ/ /pɾi.mə.vəˈɾaɫ/ /pɾi.mə.βəˈɾaɫ/ adj
printanier

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ primera primers adj masc
premier
Principal, el de més importància.
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adv
d'abord
Abans de res, abans de tot.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
premier
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primer centre n masc
premier centre

primer cicle d'educació secundària obligatòria n masc
premier cycle du collège

primer intent n masc
premier essai

primer receptor n masc
premier receveur

primer servei n masc
premier service

primer servidor n masc
premier serveur

primera base n fem
première base
(beisbol) Base corresponent a l'angle situat a la dreta de la base de meta, que un corredor ha de tocar en primer lloc.

primera base n neut
joueur de première base
(beisbol) Interior que juga a prop de la primera base, amb la missió d'agafar les pilotes batudes que passen per la seva zona.

primera línia n fem
première ligne
(rugbi) Línia de jugadors d'una melé ordenada formada per tres davanters que constitueixen un dels costats del passadís, disposats l'un al costat de l'altre agafats entre si i sense encreuar els peus.

primera línia n neut
première ligne
(rugbi) Cadascun dels tres jugadors de la primera línia d'una melé ordenada.

primera línia defensiva n fem
première ligne de défense

primera línia ofensiva n fem
première ligne d'attaque

primera part n fem
première mi-temps

primera persona n fem
première personne

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
primitif

primmirat /pɾim.miˈɾat/ adj masc
scrupule

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
premier-né

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
princesse

principal adj
principal
El més important.

principal n masc
étage
Pis noble sobre la planta baixa o l'entresòl.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
principalement

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
principauté

principi n masc
début
començament
principe
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

principi de la verticalitat n masc
principe de la verticalité

principiant /pɾin.si.piˈan/ /pɾin.si.piˈant/ n neut
débutant

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
prieur

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
priorat
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
prieuré
Districte en què té jurisdicció el prior.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
jumelles

privació /pɾi.va.siˈo/ /pɾi.və.siˈo/ /pɾi.βa.siˈo/ /pɾi.βə.siˈo/ n fem
absence

privat privada privats adj masc
privé
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
privilège

pro /ˈpɾo/ n masc
pour
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
pour
A favor de, per bé de

pro-am adj
pro-am

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
proue

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
probable

probitat /pɾo.βiˈtat/ /pɾu.βiˈtat/ n fem
probité

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
problème

procedent /pɾo.seˈðen/ /pɾo.seˈðent/ /pɾo.səˈðent/ /pɾu.səˈðen/ adj
provenant

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
procédé
Manera de fer, de procedir, per aconseguir un resultat.
procédure
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.

procedir /pɾo.seˈði/ /pɾo.seˈðiɾ/ /pɾo.səˈði/ /pɾu.səˈði/ bal n-occ occ procedeix procedeixen procedeixes procedeixi procedeixin procedeixis procedeixo procedesc procedesqui procedesquin procedesquis procedia procedida procedides procedien procedies procediguem procedigueu procedim procedint procedir procedira procediran procedirem procediren procedires procedireu procediria procedirien procediries procedirà procediràs procediré procediríem procediríeu procedisc procedisca procedisquen procedisques procedissen procedisses procedissin procedissis procedit procedits procediu procedix procedixen procedixes procedixo procedí procedíem procedíeu procedírem procedíreu procedís procedíssem procedísseu procedíssim procedíssiu sept val v
procéder
Continuar amb un procediment fins a la seva execució final.
provenir
Venir d'un lloc on s'havia originat.

procedència /pɾo.seˈðɛn.si.a/ /pɾo.səˈðɛn.si.ə/ /pɾu.səˈðɛn.si.ə/ n fem
provenance
Lloc d'on ha sortit una cosa en moviment.

processador de textos /pɾo.se.saˌðo.ðeˈteks.tos/ /pɾo.se.saˌðoɾ.ðeˈteks.tos/ /pɾo.sə.səˌðo.ðəˈteks.tos/ /pɾu.sə.səˌðo.ðəˈteks.tus/ n masc
processeur de traitement de textes

processador gràfic n masc
processeur graphique

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
procession

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
proclamation

proclamar /pɾo.klaˈma/ /pɾo.klaˈmaɾ/ /pɾu.kləˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ proclam proclama proclamada proclamades proclamam proclamant proclamar proclamara proclamaran proclamarem proclamaren proclamares proclamareu proclamaria proclamarien proclamaries proclamarà proclamaràs proclamaré proclamaríem proclamaríeu proclamassen proclamasses proclamassin proclamassis proclamat proclamats proclamau proclamava proclamaven proclamaves proclame proclamem proclamen proclames proclamessen proclamesses proclamessin proclamessis proclameu proclami proclamin proclamis proclamo proclamà proclamàrem proclamàreu proclamàs proclamàssem proclamàsseu proclamàssim proclamàssiu proclamàvem proclamàveu proclamés proclaméssem proclamésseu proclaméssim proclaméssiu proclamí sept val v
proclamer

procliu /pɾoˈkɫiw/ /pɾuˈkɫiw/ adj
enclin

proclític /pɾoˈkɫi.tik/ /pɾuˈkɫi.tik/ adj masc
proclitique

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
procrastination

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ procrastina procrastinada procrastinades procrastinam procrastinant procrastinar procrastinara procrastinaran procrastinarem procrastinaren procrastinares procrastinareu procrastinaria procrastinarien procrastinaries procrastinarà procrastinaràs procrastinaré procrastinaríem procrastinaríeu procrastinassen procrastinasses procrastinassin procrastinassis procrastinat procrastinats procrastinau procrastinava procrastinaven procrastinaves procrastine procrastinem procrastinen procrastines procrastinessen procrastinesses procrastinessin procrastinessis procrastineu procrastini procrastinin procrastinis procrastino procrastinà procrastinàrem procrastinàreu procrastinàs procrastinàssem procrastinàsseu procrastinàssim procrastinàssiu procrastinàvem procrastinàveu procrastinés procrastinéssem procrastinésseu procrastinéssim procrastinéssiu procrastiní procrastín sept val v
procrastiner

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
processus
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

procés cognitiu n masc
processus cognitif

procés educatiu n masc
processus éducatif

procònsol /pɾoˈkɔn.soɫ/ /pɾuˈkɔn.suɫ/ n masc
proconsul

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
prodige

producció n fem
production

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
produit

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
productif

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ adj masc
producteur
Que produeix alguna cosa.

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ n masc
producteur
Persona que produeix alguna cosa.

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
produire
(dret) Al·legar, exhibir.
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.
Engendrar, criar, generar.
Fer, compondre, fabricar.
Redituar, causar guany alguna cosa.
conduire
(pronominal) Explicar-se, fer-se entendre.

proesa /pɾoˈe.za/ /pɾoˈə.zə/ /pɾuˈɛ.zə/ n fem
prouesse

profanar /pɾo.faˈna/ /pɾo.faˈnaɾ/ /pɾo.fəˈna/ /pɾu.fəˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ profan profana profanada profanades profanaia profanaien profanaies profanam profanant profanar profanara profanaran profanarem profanaren profanares profanareu profanaria profanarien profanaries profanariva profanariven profanarives profanarà profanaràs profanaré profanaríem profanaríeu profanarívem profanaríveu profanassen profanasses profanassin profanassis profanat profanats profanau profanava profanaven profanaves profanavi profanavo profane profaneguem profaneguessa profaneguessen profaneguesses profanegueu profanegués profaneguéssom profaneguéssou profanem profanen profanes profanessa profanessen profanesses profanessi profanessin profanessis profaneu profani profanin profanis profano profanos profans profanà profanàiem profanàieu profanàrem profanàreu profanàs profanàssem profanàsseu profanàssim profanàssiu profanàvem profanàvets profanàveu profanàvom profanés profanéssem profanésseu profanéssim profanéssiu profaní sept v.cent val v
profaner

professiograma n masc
professiogramme

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
professionnel
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
professionnel
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ n fem
métier

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
professeur
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

professor ajudant n masc
professeur assistant

professor associat n masc
professeur associé

professor d'adults n masc
éducateur d'adultes

professor de música n masc
professeur de musique

professor de suport n masc
professeur de soutien

professor visitant n masc
professeur invité

professorat /pɾo.fe.soˈɾat/ /pɾo.fə.soˈɾat/ /pɾu.fə.suˈɾat/ n masc
personnel enseignant

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
prophète prophétesse

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
profit

profitós /pɾo.fiˈtos/ /pɾu.fiˈtos/ adj masc
profitable

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
profondeur
Qualitat de ser profund.

progenitura /pɾo.d͡ʒe.niˈtu.ɾa/ /pɾo.ʒe.niˈtu.ɾa/ /pɾo.ʒə.niˈtu.ɾə/ /pɾu.ʒə.niˈtu.ɾə/ n fem
progéniture

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
programme
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
émission
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programa Comenius n masc
programme Comenius

programa Erasmus n masc
programme Erasmus

programa Grundtvig n masc
programme Grundtvig

programa Leonardo da Vinci n masc
programme Leonardo da Vinci

programa d'aprenentatge permanent n masc
programme d'éducation et de formation tout au long de la vie

programa d'immersió lingüística n masc
programme d'immersion linguistique

programa lineal n masc
programme linéaire

programa ramificat n masc
programme ramifié

programa socioeducatiu n masc
programme socio-éducatif

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
programation programmation

programació d'aula n fem
programmation de classe

programació educativa n fem
programmation éducative

programació orientada a objectes n fem
programmation orientée objet

programar /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ program programa programada programades programaia programaien programaies programam programant programar programara programaran programarem programaren programares programareu programaria programarien programaries programariva programariven programarives programarà programaràs programaré programaríem programaríeu programarívem programaríveu programassen programasses programassin programassis programat programats programau programava programaven programaves programavi programavo programe programeguem programeguessa programeguessen programeguesses programegueu programegués programeguéssom programeguéssou programem programen programes programessa programessen programesses programessi programessin programessis programeu programi programin programis programo programos programs programà programàiem programàieu programàrem programàreu programàs programàssem programàsseu programàssim programàssiu programàvem programàvets programàveu programàvom programés programéssem programésseu programéssim programéssiu programí sept v.cent val v
programmer

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
logiciel

programari descatalogat n masc
abandogiciel

programari educatiu n masc
didacticiel

programari intermediari n masc
intergiciel

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
progression

progrés /pɾoˈɣɾes/ /pɾuˈɣɾes/ n masc
progrès

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
interdiction

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ bal n-occ occ prohibeix prohibeixen prohibeixes prohibeixi prohibeixin prohibeixis prohibeixo prohibesc prohibesqui prohibesquin prohibesquis prohibia prohibida prohibides prohibien prohibies prohibiguem prohibigueu prohibim prohibint prohibir prohibira prohibiran prohibirem prohibiren prohibires prohibireu prohibiria prohibirien prohibiries prohibirà prohibiràs prohibiré prohibiríem prohibiríeu prohibisc prohibisca prohibisquen prohibisques prohibissen prohibisses prohibissin prohibissis prohibit prohibits prohibiu prohibix prohibixen prohibixes prohibixo prohibí prohibíem prohibíeu prohibírem prohibíreu prohibís prohibíssem prohibísseu prohibíssim prohibíssiu sept val v
défendre

prohom /pɾoˈɔm/ /pɾuˈɔm/ n masc
autorité
Antigament, persona que tenia una especial consideració com a digne de confiança o per obtenir-ne consell, citada en actes arbitrals i pericials o com a testimoni en documents notarials.

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
projet
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projecte curricular de centre n masc
projet curriculaire de centre

projecte de recerca n masc
projet de recherche

projecte educatiu de centre n masc
projet éducatif d'école

projecte educatiu individual n masc
programme d'intervention

projecte lingüístic de centre n masc
projet linguistique du centre

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
projectile

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
projecteur

projector de diapositives n masc
projecteur de diapositives

proletari /pɾo.ɫeˈta.ɾi/ /pɾu.ɫəˈta.ɾi/ n masc
prolétarien

proliferar /pɾo.ɫi.feˈɾa/ /pɾo.ɫi.feˈɾaɾ/ /pɾu.ɫi.fəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prolifer prolifera proliferada proliferades proliferaia proliferaien proliferaies proliferam proliferant proliferar proliferara proliferaran proliferarem proliferaren proliferares proliferareu proliferaria proliferarien proliferaries proliferariva proliferariven proliferarives proliferarà proliferaràs proliferaré proliferaríem proliferaríeu proliferarívem proliferaríveu proliferassen proliferasses proliferassin proliferassis proliferat proliferats proliferau proliferava proliferaven proliferaves proliferavi proliferavo prolifere prolifereguem prolifereguessa prolifereguessen prolifereguesses proliferegueu proliferegués prolifereguéssom prolifereguéssou proliferem proliferen proliferes proliferessa proliferessen proliferesses proliferessi proliferessin proliferessis prolifereu proliferi proliferin proliferis prolifero proliferos prolifers proliferà proliferàiem proliferàieu proliferàrem proliferàreu proliferàs proliferàssem proliferàsseu proliferàssim proliferàssiu proliferàvem proliferàvets proliferàveu proliferàvom proliferés proliferéssem proliferésseu proliferéssim proliferéssiu proliferí sept v.cent val v
proliférer

prolongació de joc n fem
prolongation

prolongació de la línia central n fem
ligne médiane prolongée

prolongar /pɾo.ɫoŋˈɡa/ /pɾo.ɫoŋˈɡaɾ/ /pɾu.ɫuŋˈɡa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ prolong prolonga prolongada prolongades prolongam prolongant prolongar prolongara prolongaran prolongarem prolongaren prolongares prolongareu prolongaria prolongarien prolongaries prolongarà prolongaràs prolongaré prolongaríem prolongaríeu prolongassen prolongasses prolongassin prolongassis prolongat prolongats prolongau prolongava prolongaven prolongaves prolongo prolongue prolonguem prolonguen prolongues prolonguessen prolonguesses prolonguessin prolonguessis prolongueu prolongui prolonguin prolonguis prolongués prolonguéssem prolonguésseu prolonguéssim prolonguéssiu prolonguí prolongà prolongàrem prolongàreu prolongàs prolongàssem prolongàsseu prolongàssim prolongàssiu prolongàvem prolongàveu sept val v
prolonger

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
prolifique

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
promesse

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ n fem
promesse

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
prométhéum prométhium

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ bal occ promesa promeses promesos promet prometa prometem prometen prometent prometera prometeren prometeres prometes prometessen prometesses prometessin prometessis prometeu prometi prometia prometien prometies prometin prometis prometo prometran prometre prometrem prometreu prometria prometrien prometries prometrà prometràs prometré prometríem prometríeu promets prometé prometérem prometéreu prometés prometéssem prometésseu prometéssim prometéssiu prometí prometíem prometíeu promès promés sept val v
promettre

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ promíscua adj masc
infidèle

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
promotion
Acció de promocionar o de promoure.
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.
(esports de pilota) Fase d'una competició consistent en un conjunt de partits disputats entre un nombre determinat d'equips d'una mateixa categoria o bé de categories diferents classificats en els primers llocs o en els últims durant la fase anterior, que serveix per a determinar possibles canvis de categoria dels equips implicats per a la temporada següent.

prompte /ˈpɾom.te/ adj masc
prêt
Que està disposat, preparat per a una acció, per a fer alguna cosa.
prompt
Que fa una cosa sense retard, en poc temps, ràpidament.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ promulg promulga promulgada promulgades promulgam promulgant promulgar promulgara promulgaran promulgarem promulgaren promulgares promulgareu promulgaria promulgarien promulgaries promulgarà promulgaràs promulgaré promulgaríem promulgaríeu promulgassen promulgasses promulgassin promulgassis promulgat promulgats promulgau promulgava promulgaven promulgaves promulgo promulgue promulguem promulguen promulgues promulguessen promulguesses promulguessin promulguessis promulgueu promulgui promulguin promulguis promulgués promulguéssem promulguésseu promulguéssim promulguéssiu promulguí promulgà promulgàrem promulgàreu promulgàs promulgàssem promulgàsseu promulgàssim promulgàssiu promulgàvem promulgàveu sept v.cent val v
promulguer

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
fiancé

pronació n fem
pronation

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
prononciation

pronúncia /pɾoˈnun.si.a/ /pɾoˈnun.si.ə/ /pɾuˈnun.si.ə/ n fem
prononciation

prop de preposition
près
A poca distància, espacial o temporal, de quelcom o d'algú.
Aproximadament, si fa no fa.

proparoxíton /pɾo.pa.ɾokˈsi.ton/ /pɾo.pə.ɾokˈsi.ton/ /pɾu.pə.ɾukˈsi.tun/ adj masc
proparoxyton

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
propre
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
propiétaire

propietat mecànica n fem
Propriétés mécaniques

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
proportionnel

proporcionar /pɾo.por.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈnaɾ/ /pɾu.pur.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ proporcion proporciona proporcionada proporcionades proporcionam proporcionant proporcionar proporcionara proporcionaran proporcionarem proporcionaren proporcionares proporcionareu proporcionaria proporcionarien proporcionaries proporcionarà proporcionaràs proporcionaré proporcionaríem proporcionaríeu proporcionassen proporcionasses proporcionassin proporcionassis proporcionat proporcionats proporcionau proporcionava proporcionaven proporcionaves proporcione proporcionem proporcionen proporciones proporcionessen proporcionesses proporcionessin proporcionessis proporcioneu proporcioni proporcionin proporcionis proporciono proporcionà proporcionàrem proporcionàreu proporcionàs proporcionàssem proporcionàsseu proporcionàssim proporcionàssiu proporcionàvem proporcionàveu proporcionés proporcionéssem proporcionésseu proporcionéssim proporcionéssiu proporcioní sept val v
proportionner
Fer que una cosa tingui proporció en relació amb una altra.
procurer
Subministrar a algú allò que li cal.

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
proportion

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ proposa proposada proposades proposam proposant proposar proposara proposaran proposarem proposaren proposares proposareu proposaria proposarien proposaries proposarà proposaràs proposaré proposaríem proposaríeu proposassen proposasses proposassin proposassis proposat proposats proposau proposava proposaven proposaves propose proposem proposen proposes proposessen proposesses proposessin proposessis proposeu proposi proposin proposis proposo proposà proposàrem proposàreu proposàs proposàssem proposàsseu proposàssim proposàssiu proposàvem proposàveu proposés proposéssem proposésseu proposéssim proposéssiu proposí propòs sept val v
proposer
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposició /pɾo.po.zi.siˈo/ /pɾu.pu.zi.siˈo/ n fem
proposition
Acció de proposar.
(filologia, filosofia) Enunciat d’un judici amb valor lògic.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
proposition

propugnar /pɾo.puŋˈna/ /pɾo.puŋˈnaɾ/ /pɾu.puŋˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ propugn propugna propugnada propugnades propugnaia propugnaien propugnaies propugnam propugnant propugnar propugnara propugnaran propugnarem propugnaren propugnares propugnareu propugnaria propugnarien propugnaries propugnariva propugnariven propugnarives propugnarà propugnaràs propugnaré propugnaríem propugnaríeu propugnarívem propugnaríveu propugnassen propugnasses propugnassin propugnassis propugnat propugnats propugnau propugnava propugnaven propugnaves propugnavi propugnavo propugne propugneguem propugneguessa propugneguessen propugneguesses propugnegueu propugnegués propugneguéssom propugneguéssou propugnem propugnen propugnes propugnessa propugnessen propugnesses propugnessi propugnessin propugnessis propugneu propugni propugnin propugnis propugno propugnos propugns propugnà propugnàiem propugnàieu propugnàrem propugnàreu propugnàs propugnàssem propugnàsseu propugnàssim propugnàssiu propugnàvem propugnàvets propugnàveu propugnàvom propugnés propugnéssem propugnésseu propugnéssim propugnéssiu propugní sept v.cent val v
defendre

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
but objectif

prorrogar /pɾo.roˈɣa/ /pɾo.roˈɣaɾ/ /pɾu.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prorrog prorroga prorrogada prorrogades prorrogam prorrogant prorrogar prorrogara prorrogaran prorrogarem prorrogaren prorrogares prorrogareu prorrogaria prorrogarien prorrogaries prorrogarà prorrogaràs prorrogaré prorrogaríem prorrogaríeu prorrogassen prorrogasses prorrogassin prorrogassis prorrogat prorrogats prorrogau prorrogava prorrogaven prorrogaves prorrogo prorrogue prorroguem prorroguen prorrogues prorroguessen prorroguesses prorroguessin prorroguessis prorrogueu prorrogui prorroguin prorroguis prorrogués prorroguéssem prorroguésseu prorroguéssim prorroguéssiu prorroguí prorrogà prorrogàrem prorrogàreu prorrogàs prorrogàssem prorrogàsseu prorrogàssim prorrogàssiu prorrogàvem prorrogàveu sept val v
proroger

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
prose

proselitisme /pɾo.ze.ɫiˈtiz.me/ /pɾo.zə.ɫiˈtiz.mə/ /pɾu.zə.ɫiˈtiz.mə/ n masc
prosélitisme

prosopopeia /pɾo.zo.poˈpe.ja/ /pɾo.zo.poˈpɛ.jə/ /pɾu.zu.puˈpɛ.jə/ n fem
prosopopée

prospecte /pɾosˈpɛk.te/ /pɾosˈpɛk.tə/ /pɾusˈpek.tə/ /pɾusˈpɛk.tə/ n masc
prospectus

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prosper prospera prosperada prosperades prosperaia prosperaien prosperaies prosperam prosperant prosperar prosperara prosperaran prosperarem prosperaren prosperares prosperareu prosperaria prosperarien prosperaries prosperariva prosperariven prosperarives prosperarà prosperaràs prosperaré prosperaríem prosperaríeu prosperarívem prosperaríveu prosperassen prosperasses prosperassin prosperassis prosperat prosperats prosperau prosperava prosperaven prosperaves prosperavi prosperavo prospere prospereguem prospereguessa prospereguessen prospereguesses prosperegueu prosperegués prospereguéssom prospereguéssou prosperem prosperen prosperes prosperessa prosperessen prosperesses prosperessi prosperessin prosperessis prospereu prosperi prosperin prosperis prospero prosperos prospers prosperà prosperàiem prosperàieu prosperàrem prosperàreu prosperàs prosperàssem prosperàsseu prosperàssim prosperàssiu prosperàvem prosperàvets prosperàveu prosperàvom prosperés prosperéssem prosperésseu prosperéssim prosperéssiu prosperí sept v.cent val v
fleurir prospérer

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
prospérité

prossecució /pɾo.se.ku.siˈo/ /pɾo.sə.ku.siˈo/ /pɾu.sə.ku.siˈo/ n fem
poursuite

prostatitis /pɾos.taˈti.tis/ /pɾos.təˈti.tis/ /pɾus.təˈti.tis/ n fem
prostatite

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
prostitution

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ bal n-occ occ prostitueix prostitueixen prostitueixes prostitueixi prostitueixin prostitueixis prostitueixo prostituesc prostituesqui prostituesquin prostituesquis prostituint prostituir prostituiran prostituirem prostituireu prostituiria prostituirien prostituiries prostituirà prostituiràs prostituiré prostituiríem prostituiríeu prostituí prostituíem prostituíeu prostituírem prostituíreu prostituís prostituíssem prostituísseu prostituíssim prostituíssiu prostituïa prostituïda prostituïdes prostituïen prostituïes prostituïguem prostituïgueu prostituïm prostituïra prostituïren prostituïres prostituïsc prostituïsca prostituïsquen prostituïsques prostituïssen prostituïsses prostituïssin prostituïssis prostituït prostituïts prostituïu prostituïx prostituïxen prostituïxes prostituïxo sept val v
prostituer

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
prostituée

prostrar /pɾosˈtɾa/ /pɾosˈtɾaɾ/ /pɾusˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prostr prostra prostrada prostrades prostram prostrant prostrar prostrara prostraran prostrarem prostraren prostrares prostrareu prostraria prostrarien prostraries prostrarà prostraràs prostraré prostraríem prostraríeu prostrassen prostrasses prostrassin prostrassis prostrat prostrats prostrau prostrava prostraven prostraves prostre prostrem prostren prostres prostressen prostresses prostressin prostressis prostreu prostri prostrin prostris prostro prostrà prostràrem prostràreu prostràs prostràssem prostràsseu prostràssim prostràssiu prostràvem prostràveu prostrés prostréssem prostrésseu prostréssim prostréssiu prostrí sept val v
abattre
Llevar el vigor.
agenouiller
(pronominal) Mostrar reverència, adoració o humilitat agenollant-se als peus.

prostrat /pɾosˈtɾat/ /pɾusˈtɾat/ adj masc
prosté

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
prosélyte

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
prosodie

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
protagoniste

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
protection
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protecció civil n fem
protection civile

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ adj masc
protecteur
Que protegeix

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ n masc
protecteur
Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa

protector de coll n masc
bavette

protector de fulla n masc
protège-lame

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ n masc
protectorat

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
protéger
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.
(esports de pilota) Defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ protest protesta protestada protestades protestam protestant protestar protestara protestaran protestarem protestaren protestares protestareu protestaria protestarien protestaries protestarà protestaràs protestaré protestaríem protestaríeu protestassen protestasses protestassin protestassis protestat protestats protestau protestava protestaven protestaves proteste protestem protesten protestes protestessen protestesses protestessin protestessis protesteu protesti protestin protestis protesto protestà protestàrem protestàreu protestàs protestàssem protestàsseu protestàssim protestàssiu protestàvem protestàveu protestés protestéssem protestésseu protestéssim protestéssiu protestí sept val v
protester
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
protéine protide

proteïnúria /pɾo.te.iˈnu.ɾi.a/ /pɾo.tə.iˈnu.ɾi.ə/ /pɾu.tə.iˈnu.ɾi.ə/ n fem
protéinurie

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protactinium

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protocole

protocol·lari /pɾo.to.koɫˈɫa.ɾi/ /pɾo.to.koˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuɫˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuˈɫa.ɾi/ adj masc
protocolaire

protocol·litzar /pɾo.to.ko.liˈzaɾ/ /pɾo.to.koɫ.ɫiˈd͡za/ /pɾu.tu.kuɫ.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ protocol·litz protocol·litza protocol·litzada protocol·litzades protocol·litzaia protocol·litzaien protocol·litzaies protocol·litzam protocol·litzant protocol·litzar protocol·litzara protocol·litzaran protocol·litzarem protocol·litzaren protocol·litzares protocol·litzareu protocol·litzaria protocol·litzarien protocol·litzaries protocol·litzariva protocol·litzariven protocol·litzarives protocol·litzarà protocol·litzaràs protocol·litzaré protocol·litzaríem protocol·litzaríeu protocol·litzarívem protocol·litzaríveu protocol·litzassen protocol·litzasses protocol·litzassin protocol·litzassis protocol·litzat protocol·litzats protocol·litzau protocol·litzava protocol·litzaven protocol·litzaves protocol·litzavi protocol·litzavo protocol·litze protocol·litzeguem protocol·litzeguessa protocol·litzeguessen protocol·litzeguesses protocol·litzegueu protocol·litzegués protocol·litzeguéssom protocol·litzeguéssou protocol·litzem protocol·litzen protocol·litzes protocol·litzessa protocol·litzessen protocol·litzesses protocol·litzessi protocol·litzessin protocol·litzessis protocol·litzeu protocol·litzi protocol·litzin protocol·litzis protocol·litzo protocol·litzos protocol·litzs protocol·litzà protocol·litzàiem protocol·litzàieu protocol·litzàrem protocol·litzàreu protocol·litzàs protocol·litzàssem protocol·litzàsseu protocol·litzàssim protocol·litzàssiu protocol·litzàvem protocol·litzàvets protocol·litzàveu protocol·litzàvom protocol·litzés protocol·litzéssem protocol·litzésseu protocol·litzéssim protocol·litzéssiu protocol·litzí sept v.cent val v
protocoliser

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
prototype

prototipatge n masc
prototypage

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
proton

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
assez

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
preuve essai
Acció de provar.
épreuve
examen, control, test
preuve
assaig

prova d'accés a la universitat n fem
baccalauréat

prova de compleció n fem
test de closure

prova de consolació n fem
épreuve de consolation

prova objectiva n fem
épreuve objective

prova oficial de batxillerat n fem
épreuve officielle de baccalauréat

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prou prov prova provada provades provam provant provar provara provaran provarem provaren provares provareu provaria provarien provaries provarà provaràs provaré provaríem provaríeu provassen provasses provassin provassis provat provats provau provava provaven provaves prove provem proven proves provessen provesses provessin provessis proveu provi provin provis provo provà provàrem provàreu provàs provàssem provàsseu provàssim provàssiu provàvem provàveu provés provéssem provésseu provéssim provéssiu proví sept val v
éprouver
Fer examen i experiment de les qualitats.
essayer
(provar de) Intentar sortir-se'n.
prouver
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ proveeix proveeixen proveeixes proveeixi proveeixin proveeixis proveeixo proveeixs proveesc proveesca proveesquen proveesques proveesqui proveesquin proveesquis proveint proveir proveiran proveirem proveireu proveiria proveirien proveiries proveirà proveiràs proveiré proveiríem proveiríeu proveí proveíem proveíeu proveírem proveíreu proveís proveíssem proveísseu proveíssim proveíssiu proveïa proveïda proveïdes proveïen proveïes proveïguem proveïgueu proveïm proveïra proveïren proveïres proveïsc proveïsca proveïsquen proveïsques proveïssen proveïsses proveïssin proveïssis proveït proveïts proveïu proveïx proveïxen proveïxes proveïxo sept v.cent val v
pourvoir

provenir /pɾo.veˈniɾ/ /pɾo.vəˈni/ /pɾo.βeˈni/ /pɾo.βeˈniɾ/ /pɾu.vəˈni/ /pɾu.βəˈni/ alg bal occ provenc provendran provendrem provendreu provendria provendrien provendries provendrà provendràs provendré provendríem provendríeu provenen provenguda provengudes provenguem provengueren provengueres provenguessin provenguessis provengueu provengui provenguin provenguis provengut provenguts provengué provenguérem provenguéreu provengués provenguéssim provenguéssiu provenguí provenia provenien provenies provenim provenint provenir proveniu provens proveníem proveníeu provinc provindran provindrem provindreu provindria provindrien provindries provindrà provindràs provindré provindríem provindríeu provinga provinguda provingudes provinguem provinguen provinguera provingueren provingueres provingues provinguessen provinguesses provinguessin provinguessis provingueu provingui provinguin provinguis provingut provinguts provingué provinguérem provinguéreu provingués provinguéssem provinguésseu provinguéssim provinguéssiu provinguí prové provén val v
provenir

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
proverbe

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
fournisseur

provincial /pɾo.vin.siˈaɫ/ /pɾo.βin.siˈaɫ/ /pɾu.vin.siˈaɫ/ /pɾu.βin.siˈaɫ/ adj
provincial

provisionalment /pɾo.vi.zi.oˌnaɫˈment/ /pɾo.βi.zi.oˌnaɫˈmen/ /pɾu.vi.zi.uˌnaɫˈmen/ /pɾu.βi.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
provisoirement

provisió /pɾo.vi.ziˈo/ /pɾo.βi.ziˈo/ /pɾu.vi.ziˈo/ /pɾu.βi.ziˈo/ n fem
provision

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ provoc provoca provocada provocades provocam provocant provocar provocara provocaran provocarem provocaren provocares provocareu provocaria provocarien provocaries provocarà provocaràs provocaré provocaríem provocaríeu provocassen provocasses provocassin provocassis provocat provocats provocau provocava provocaven provocaves provoco provocà provocàrem provocàreu provocàs provocàssem provocàsseu provocàssim provocàssiu provocàvem provocàveu provoque provoquem provoquen provoques provoquessen provoquesses provoquessin provoquessis provoqueu provoqui provoquin provoquis provoqués provoquéssem provoquésseu provoquéssim provoquéssiu provoquí sept val v
provoquer
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
province

proximitat /pɾok.si.miˈtat/ /pɾuk.si.miˈtat/ n fem
proximité
Qualitat d'allò que és pròxim.

proxèmica /pɾokˈsɛ.mi.ka/ /pɾokˈsɛ.mi.kə/ /pɾukˈsɛ.mi.kə/ n fem
proxémique

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾoˈiz.mə/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
prochain

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
prudent

pruna n fem
prune

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
practique
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctic /ˈpɾak.tik/ n masc
pilote
Ofici que consisteix en conèixer a fons un port i ajudar a atracar els vaixells forasters que s'aproximen, guiant el pilot.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
practique
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

pràctica docent n fem
pratique enseignante
Exercici de la professió de docent.
pratique de l'enseignement
Període de formació de mestres en centres educatius, la finalitat del qual és perfeccionar els coneixements adquirits a la universitat i iniciar-se de manera directa i real en l'activitat professional com a docent.

pràcticament /ˌpɾak.ti.kaˈmen/ /ˌpɾak.ti.kaˈment/ /ˌpɾak.ti.kəˈmen/ /ˌpɾak.ti.kəˈment/ adv
pratiquement

pràcticum n masc
stage

pràctiques /ˈpɾak.ti.kes/ /ˈpɾak.ti.kəs/ n fem
stage

pràxia n fem
praxie

prèdica /ˈpɾɛ.ði.ka/ /ˈpɾɛ.ði.kə/ n fem
prêche

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ alg bal occ prem prema premem premen prement premera premeran premerem premeren premeres premereu premeria premerien premeries premerà premeràs premeré premeríem premeríeu premes premessen premesses premessin premessis premeu premi premia premien premies premin premis premo prems premuda premudes premut premuts premé premérem preméreu premés preméssem premésseu preméssim preméssiu premí premíem premíeu prémer sept val v
presser
Comprimir un cos aplicant pressió per diversos costats.

prémer la pilota v
aplatir le ballon

préssec n masc
pêche

préssec pla n masc
pêche plate

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
prêt

prêt-à-porter /ˌpɾɛ.ta.porˈte/ n masc
prêt-à-porter

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
prince
Fill del rei, hereu del tron.

príncep blau n masc
Roi Charmant

pròrroga /ˈpɾɔ.ro.ɣa/ /ˈpɾɔ.ro.ɣə/ /ˈpɾɔ.ru.ɣə/ n fem
prorogation

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
prostate

pròstil /ˈpɾɔs.tiɫ/ adj masc
prostyle

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
prothèse
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.
(lingüística) So no etimològic inserit per processos de canvi lingüístic a l'inici d'un mot

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
proche

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
pseudo-science

psicoanalitzar /ˌpsi.ku.ə.nə.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈza/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈzaɾ/ /ˌsi.ko.ə.nə.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ku.ə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ psicoanalitz psicoanalitza psicoanalitzada psicoanalitzades psicoanalitzam psicoanalitzant psicoanalitzar psicoanalitzara psicoanalitzaran psicoanalitzarem psicoanalitzaren psicoanalitzares psicoanalitzareu psicoanalitzaria psicoanalitzarien psicoanalitzaries psicoanalitzarà psicoanalitzaràs psicoanalitzaré psicoanalitzaríem psicoanalitzaríeu psicoanalitzassen psicoanalitzasses psicoanalitzassin psicoanalitzassis psicoanalitzat psicoanalitzats psicoanalitzau psicoanalitzava psicoanalitzaven psicoanalitzaves psicoanalitze psicoanalitzem psicoanalitzen psicoanalitzes psicoanalitzessen psicoanalitzesses psicoanalitzessin psicoanalitzessis psicoanalitzeu psicoanalitzi psicoanalitzin psicoanalitzis psicoanalitzo psicoanalitzà psicoanalitzàrem psicoanalitzàreu psicoanalitzàs psicoanalitzàssem psicoanalitzàsseu psicoanalitzàssim psicoanalitzàssiu psicoanalitzàvem psicoanalitzàveu psicoanalitzés psicoanalitzéssem psicoanalitzésseu psicoanalitzéssim psicoanalitzéssiu psicoanalitzí sept val v
psychanalyser

psicoanàlisi n fem
psychanalyse

psicolingüística /psi.ko.liŋˈɡwis.ti.ka/ /psi.ku.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// /si.ku.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
psycholinguistique

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psychologie

psicologia ambiental n fem
psychologie environnementale

psicologia de l'educació n fem
psychologie de l'éducation

psicologia evolutiva n fem
psychologie développementale

psicometria n fem
psychométrie

psicomotricitat n fem
psychomotricité
Domini dels moviments corporals i de les funcions motores en general, dirigides pel sistema nerviós.

psicopatologia n fem
psychopathologie

psicopedagog /psi.ku.pə.ðəˈɣɔk/ /si.ko.pe.ðaˈɣɔk/ /si.ko.pə.ðəˈɣɔk/ /si.ku.pə.ðəˈɣɔk/ n masc
psychopédagogue

psicopedagogia /psi.ku.pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ /si.ko.pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /si.ko.pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /si.ku.pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
psychopédagogie

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psychose

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
psychothérapie

psicotècnia n fem
psychotéchnique

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
psychologue

psicòpata n neut
psychopathe

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
psyché

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
psychiatre

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
psychiatrie

psiquiatria infantil i juvenil n fem
pédopsychiatrie

psíquic /ˈpsi.kik/ /ˈsi.kik/ adj masc
psychique

pubilla /puˈbi.ʎa/ /puˈβi.ʎə/ n fem
fille
Filla major d’una casa.
héritière
(dret civil) Hereva en absència de fills mascles segons la tradició catalana.

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
publication

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ public publica publicada publicades publicam publicant publicar publicara publicaran publicarem publicaren publicares publicareu publicaria publicarien publicaries publicarà publicaràs publicaré publicaríem publicaríeu publicassen publicasses publicassin publicassis publicat publicats publicau publicava publicaven publicaves publico publicà publicàrem publicàreu publicàs publicàssem publicàsseu publicàssim publicàssiu publicàvem publicàveu publique publiquem publiquen publiques publiquessen publiquesses publiquessin publiquessis publiqueu publiqui publiquin publiquis publiqués publiquéssem publiquésseu publiquéssim publiquéssiu publiquí sept val v
publier

publicista /pu.bɫiˈsis.ta/ /pu.bɫiˈsis.te/ /pu.βɫiˈsis.ta/ /pu.βɫiˈsis.te/ /pu.βɫiˈsis.tə/ /pub.bɫiˈsis.ta/ /pub.bɫiˈsis.te/ /pub.bɫiˈsis.tə/ n neut
publiciste

publicitari /pu.bɫi.siˈta.ɾi/ /pu.βɫi.siˈta.ɾi/ /pub.bɫi.siˈta.ɾi/ adj masc
publicitaire
Relatiu a la publicitat.

publicitari /pu.bɫi.siˈta.ɾi/ /pu.βɫi.siˈta.ɾi/ /pub.bɫi.siˈta.ɾi/ n masc
publicitaire
Persona que es dedica a la publicitat.

publicitat intrajoc n fem
publicité intégrée au jeu

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ adj
puant
Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ alg bal occ puda puden pudes pudi pudia pudida pudides pudien pudies pudiguem pudigueu pudim pudin pudint pudir pudira pudiran pudirem pudiren pudires pudireu pudiria pudirien pudiries pudirà pudiràs pudiré pudiríem pudiríeu pudis pudissen pudisses pudissin pudissis pudit pudits pudiu pudo pudí pudíem pudíeu pudírem pudíreu pudís pudíssem pudísseu pudíssim pudíssiu put puts sept val v
sentir
Causar aversió la insistència d'algú o la repetició d'un fet.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
puanteur
Mala olor, olor desagradable.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n masc
pudeur
Sentiment de modèstia, de vergonya, especialment referida a mostrar-se nu o vulnerable davant dels altres.

puericultor /pu.e.ɾi.kuɫˈto/ /pu.e.ɾi.kuɫˈtoɾ/ /pu.ə.ɾi.kuɫˈto/ n masc
puériculteur

puericultura /pu.e.ɾi.kuɫˈtu.ɾa/ /pu.ə.ɾi.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
puériculture

pugna /ˈpuŋ.na/ /ˈpuŋ.nə/ /ˈpuɡ.na/ n fem
combat

puig /ˈput͡ʃ/ n masc
pic

puix /ˈpujʃ/ /ˈpuʃ/ conjunction
puis

pujada /puˈd͡ʒa.ða/ /puˈʒa.ða/ /puˈʒa.ðə/ n fem
montée
Via que fa pendent cap amunt.
(futbol) Moviment endavant d'un jugador o una línia de jugadors en el transcurs d'una acció ofensiva.
hausse
Augment a l’alça, a un grau superior.

pujada del bastó n fem
backswing

pujament /pu.d͡ʒaˈmen/ /pu.d͡ʒaˈment/ /pu.ʒaˈmen/ /pu.ʒəˈmen/ /pu.ʒəˈment/ n masc
bordure
(nàutica) Vora inferior d’una vela.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puge pugem pugen puges pugessen pugesses pugessin pugessis pugeu pugi pugin pugis pugés pugéssem pugésseu pugéssim pugéssiu pugí puig puja pujada pujades pujam pujant pujar pujara pujaran pujarem pujaren pujares pujareu pujaria pujarien pujaries pujarà pujaràs pujaré pujaríem pujaríeu pujassen pujasses pujassin pujassis pujat pujats pujau pujava pujaven pujaves pujo pujà pujàrem pujàreu pujàs pujàssem pujàsseu pujàssim pujàssiu pujàvem pujàveu sept val v
monter
Entrar en un vehicle.
Augmentar de nivell.
Portar alguna cosa de baix a dalt.
Anar creixent.

pujar a la xarxa v
monter au filet

pull /ˈpuɫ/ /ˈpuʎ/ n masc
coup intérieur

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
pulmonaire

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
pneumonie
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
poumon

pul·lular /pu.ɫuˈɫa/ /puɫ.ɫuˈɫa/ /puɫ.ɫuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pul·lul pul·lula pul·lulada pul·lulades pul·lulam pul·lulant pul·lular pul·lulara pul·lularan pul·lularem pul·lularen pul·lulares pul·lulareu pul·lularia pul·lularien pul·lularies pul·lularà pul·lularàs pul·lularé pul·lularíem pul·lularíeu pul·lulassen pul·lulasses pul·lulassin pul·lulassis pul·lulat pul·lulats pul·lulau pul·lulava pul·lulaven pul·lulaves pul·lule pul·lulem pul·lulen pul·lules pul·lulessen pul·lulesses pul·lulessin pul·lulessis pul·luleu pul·luli pul·lulin pul·lulis pul·lulo pul·lulà pul·lulàrem pul·lulàreu pul·lulàs pul·lulàssem pul·lulàsseu pul·lulàssim pul·lulàssiu pul·lulàvem pul·lulàveu pul·lulés pul·luléssem pul·lulésseu pul·luléssim pul·luléssiu pul·lulí sept val v
pulluler pulular

pumpel·lyita /pum.pe.ɫiˈi.ta/ /pum.peɫ.ɫiˈi.ta/ /pum.pə.ɫiˈi.tə/ /pum.pəɫ.ɫiˈi.tə/ n fem
pumpellyite

punch n masc
coup massé

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ bal n-occ occ puneix puneixen puneixes puneixi puneixin puneixis puneixo punesc punesqui punesquin punesquis punia punida punides punien punies puniguem punigueu punim punint punir punira puniran punirem puniren punires punireu puniria punirien puniries punirà puniràs puniré puniríem puniríeu punisc punisca punisquen punisques punissen punisses punissin punissis punit punits puniu punix punixen punixes punixo puní puníem puníeu punírem puníreu punís puníssem punísseu puníssim puníssiu sept val v
punir

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
point
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

punt addicional n masc
point supplémentaire

punt central n masc
point central

punt d'immobilització n masc
point d'immobilisation

punt d'impacte n masc
centre de percussion

punt de bloqueig n masc
point de contre

punt de bola n masc
boulé

punt de control n masc
point de contrôle

punt de córner n masc
point de corner

punt de joc Interjection
point de set

punt de joc n masc
balle de jeu

punt de partit Interjection
point de match

punt de partit n masc
balle de match

punt de penal n masc
point de pénalité

punt de servei n masc
point de service
(esports de raqueta, voleibol) Punt aconseguit per mitjà d'un servei que l'adversari o l'equip adversari no poden tornar adequadament.
point d'engagement
(hoquei sobre gel) Cadascun dels nou punts vermells d'una pista de joc que indiquen els llocs des d'on s'ha de reprendre el joc.

punt de vista n masc
﻿point de vue

punt directe n masc
ace

punt feble n masc
point faible

punt fort n masc
point fort

punt límit n masc
point décisif

punt nul n masc
balle à remettre

punt volat n masc
point médian
Signe diacrític enmig del dígraf de la ela geminada (l·l)

punt òptim n masc
point idéal

punta /ˈpun.ta/ n fem
pointe
Extrem agut d'una cosa.
Extrem d'alguna cosa que remata en angle.
Tros de terra estreta que entra dins el mar.
Sabor que es comença a notar.
(golf) Part anterior del cap d'un bastó.
pointe angulaire bout eau
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

punta /ˈpun.ta/ n neut
avant de pointe
(futbol) Jugador, generalment un davanter, situat en una posició més avançada que els altres.

puntada de peu n fem
coup de la pointe du pied

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
notation
Conjunt de punts obtinguts per valorar quelcom.
ponctuation
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntuació directa n fem
note brute

puntuació estàndard n fem
note étalonnée

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
ponctuel
Que fa les coses en el moment previst.
détaillé
exacte, precís

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
punctualité ponctualité

puntuar /pun.tuˈa/ /pun.tuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ puntua puntuada puntuades puntuam puntuant puntuar puntuara puntuaran puntuarem puntuaren puntuares puntuareu puntuaria puntuarien puntuaries puntuarà puntuaràs puntuaré puntuaríem puntuaríeu puntuassen puntuasses puntuassin puntuassis puntuat puntuats puntuau puntuava puntuaven puntuaves puntue puntuem puntuen puntues puntuessen puntuesses puntuessin puntuessis puntueu puntuo puntuu puntuà puntuàrem puntuàreu puntuàs puntuàssem puntuàsseu puntuàssim puntuàssiu puntuàvem puntuàveu puntués puntuéssem puntuésseu puntuéssim puntuéssiu puntuí puntuï puntuïn puntuïs sept val v
ponctuer
Posar punts i altres signes ortogràfics en un text.
noter
Qualificar un exercici, un treball o un examen amb una puntuació.

punxada /puɲˈt͡ʃa.ða/ n fem
dardage
(hoquei sobre gel) Falta consistent a colpejar o intentar colpejar un adversari amb la punta de la pala de l'estic.

punxar /puɲˈt͡ʃa/ /puɲˈt͡ʃaɾ/ /puɲˈʃa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ punx punxa punxada punxades punxaia punxaien punxaies punxam punxant punxar punxara punxaran punxarem punxaren punxares punxareu punxaria punxarien punxaries punxariva punxariven punxarives punxarà punxaràs punxaré punxaríem punxaríeu punxarívem punxaríveu punxassen punxasses punxassin punxassis punxat punxats punxau punxava punxaven punxaves punxavi punxavo punxe punxeguem punxeguessa punxeguessen punxeguesses punxegueu punxegués punxeguéssom punxeguéssou punxem punxen punxes punxessa punxessen punxesses punxessi punxessin punxessis punxeu punxi punxin punxis punxo punxos punxs punxà punxàiem punxàieu punxàrem punxàreu punxàs punxàssem punxàsseu punxàssim punxàssiu punxàvem punxàvets punxàveu punxàvom punxés punxéssem punxésseu punxéssim punxéssiu punxí sept v.cent val v
piquer

punxoset /puɲ.t͡ʃoˈzet/ /puɲ.ʃoˈzət/ /puɲ.ʃuˈzɛt/ n masc
épinoche
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gasterosteus aculeatus)
épinoche à neuf épines
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Pungitius pungitius)

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
poinçon

punya /ˈpu.ɲa/ /ˈpu.ɲə/ n fem
effort impegno

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
poignard

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
percée

pupa /ˈpu.pa/ /ˈpu.pə/ n fem
bobo
(infantil) mal

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
pupille prunelle
Obertura central de l'iris.

pupitre /puˈpi.tɾe/ /puˈpi.tɾə/ n masc
pupitre

puput /puˈput/ n
huppe fasciée huppe

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ pura purs adj masc
pur

puré /puˈɾe/ n masc
purée

pus /ˈpus/ n masc
pus

push n masc
coup extérieur

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
pute

putejar /pu.teˈd͡ʒa/ /pu.teˈd͡ʒaɾ/ /pu.teˈʒa/ /pu.təˈd͡ʒa/ /pu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ putege putegem putegen puteges putegessen putegesses putegessin putegessis putegeu putegi putegin putegis putegés putegéssem putegésseu putegéssim putegéssiu putegí puteig puteja putejada putejades putejam putejant putejar putejara putejaran putejarem putejaren putejares putejareu putejaria putejarien putejaries putejarà putejaràs putejaré putejaríem putejaríeu putejassen putejasses putejassin putejassis putejat putejats putejau putejava putejaven putejaves putejo putejà putejàrem putejàreu putejàs putejàssem putejàsseu putejàssim putejàssiu putejàvem putejàveu val v
faire chier
(transitiu, vulgarisme) Emprenyar, fer la guitza, fotre.

putrefacció /pu.tɾe.fak.siˈo/ /pu.tɾə.fək.siˈo/ n fem
putréfaction

putt n masc
coup roulé

putt donat n masc
coup facile

putxinel·li /pu.t͡ʃiˈnɛ.ɫi/ /pu.t͡ʃiˈnɛɫ.ɫi/ n masc
guignol

puça /ˈpu.sa/ n fem
puce
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàdel n masc
padel

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
page

pàgina web n fem
page web

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
pâle

pàmpol /ˈpam.poɫ/ /ˈpam.puɫ/ n masc
poisson pilote
(peixos) Peix teleosti de la família dels caràngids (Naucrates ductor).

pàmpol pudent n masc
fiatole

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
pancréas

pànic n masc
panique

pàrvul /ˈpar.βuɫ/ /ˈpaɾ.vuɫ/ /ˈpaɾ.vuɫ/ /ˈpaɾ.βuɫ/ n masc
enfant d'âge préscolaire

pàtina /ˈpa.ti.na/ /ˈpa.ti.nə/ n fem
patine

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
patrie

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
cheveu poil
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.
grain
(golf) Herba d'un camp de golf, especialment del green, en tant que factor que condiciona, segons la inclinació que pren, el rodolament de la bola.

pèl·let /ˈpɛɫ.ɫet/ /ˈpɛɫ.ɫət/ n masc
pellet
Combustible granulat compacte fet de serradures premsades o altres materials.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
pendule

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
perte

pèrdua de la pilota n fem
perte du ballon

pèrdua de pilota n fem
balle lâchée

pèrdua de possessió n fem
perte du tenu

pèrdua de temps n fem
perte de temps

pèrsic adj
persan

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
pois

pèssim /ˈpɛ.sim/ adj masc
très mauvais

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
pétale

péixer /ˈpe.ʃe/ /ˈpe.ʃə/ /ˈpej.ʃe/ /ˈpej.ʃeɾ/ bal n-occ occ paix paixem paixen paixent paixeran paixerem paixeren paixeres paixereu paixeria paixerien paixeries paixerà paixeràs paixeré paixeríem paixeríeu paixes paixessin paixessis paixeu paixi paixia paixien paixies paixin paixis paixo paixé paixérem paixéreu paixés paixéssim paixéssiu paixí paixíem paixíeu pasc pasca pascuda pascudes pascut pascuts pasquem pasquen pasquera pasqueren pasqueres pasques pasquessen pasquesses pasquessin pasquessis pasqueu pasqué pasquérem pasquéreu pasqués pasquéssem pasquésseu pasquéssim pasquéssiu pasquí peix peixen peixes peixi peixin peixis peixo pesc pesqui pesquin pesquis péixer sept val v
nourrir

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
épicéa

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
pilule

pírcing /ˈpir.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋk/ n masc
piercing

pírric /ˈpi.rik/ adj masc
à la Pyrrhus

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ n masc
pixel

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ n masc
polype
(medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòmul /ˈpɔ.muɫ/ n masc
pommette

pòrtic /ˈpɔr.tik/ n masc
portique

pòstit /ˈpɔs.tit/ n masc
post-it

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
posthume

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
poudre à canon
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.
poudre
(plural) Partícules molt fines obtingudes per reducció d’una substància sòlida.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ pública públics adj masc
public
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
public
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

púrria /ˈpu.ri.a/ /ˈpu.ri.ə/ n fem
racaille
Gent de classe baixa.

qaf /ˈkaf/ n fem
qaf

qin n masc
guqin

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
cahier
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadragenari /kwa.ðɾa.d͡ʒeˈna.ɾi/ /kwa.ðɾa.ʒeˈna.ɾi/ /kwə.ðɾə.ʒəˈna.ɾi/ adj masc
quadragénaire

quadrangular /kwa.ðɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /kwə.ðɾəŋ.ɡuˈɫar/ n masc
circuit

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
carré
Que té la forma d'un quadrat.
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
carré
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadratura /kwa.ðɾaˈtu.ɾa/ /kwə.ðɾəˈtu.ɾə/ n fem
quadrature

quadravi /kwaˈðɾa.vi/ /kwaˈðɾa.βi/ /kwəˈðɾa.vi/ /kwəˈðɾa.βi/ n masc
grand grand grand grand-aïeul

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
tableau
Obra pictòrica enquadrada en un marc.
carreau cuadro
(pilota basca) Cadascuna de les divisions d'una canxa marcades a la paret esquerra, de 4 m d'amplada en frontó llarg i 3,5 en frontó curt, que serveixen per a establir la línia de falta i la línia de passa i per a donar una referència als jugadors sobre la seva situació en la canxa.

quadre d'eliminatòries n masc
tableau des éliminatoires

quadre de servei n masc
boîte de service

quadre de servei dret n masc
avant-court droit

quadre de servei esquerre n masc
avant-court gauche

quadres de darrere n masc
parties arrière

quadres de davant n masc
parties avant

quadreta n fem
quadrette

quadrimestre /kwa.ðɾiˈmes.tɾe/ /kwə.ðɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
quadrimestre

quadrineboda /kwa.ðɾi.neˈbo.ða/ /kwə.ðɾi.nəˈβo.ðə/ n fem
nièce petite petite-fille

quadrinebot /kwa.ðɾi.neˈbot/ /kwə.ðɾi.nəˈβot/ n masc
petit-petit-petit-neveu

quadrinet /kwa.ðɾiˈnet/ /kwə.ðɾiˈnet/ n masc
grand petit petit-fils

quadrineta /kwa.ðɾiˈne.ta/ /kwə.ðɾiˈne.tə/ n fem
grand petit petite-fille

quadrioncle /kwa.ðɾiˈoŋ.kɫe/ /kwə.ðɾiˈoŋ.kɫə/ n masc
oncle trisaïeul

quadritia /kwa.ðɾiˈti.a/ /kwə.ðɾiˈti.ə/ n fem
tante trisaïeule

quadruplicar /kwa.ðɾu.pɫiˈka/ /kwa.ðɾu.pɫiˈkaɾ/ /kwə.ðɾu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quadruplic quadruplica quadruplicada quadruplicades quadruplicam quadruplicant quadruplicar quadruplicara quadruplicaran quadruplicarem quadruplicaren quadruplicares quadruplicareu quadruplicaria quadruplicarien quadruplicaries quadruplicarà quadruplicaràs quadruplicaré quadruplicaríem quadruplicaríeu quadruplicassen quadruplicasses quadruplicassin quadruplicassis quadruplicat quadruplicats quadruplicau quadruplicava quadruplicaven quadruplicaves quadruplico quadruplicà quadruplicàrem quadruplicàreu quadruplicàs quadruplicàssem quadruplicàsseu quadruplicàssim quadruplicàssiu quadruplicàvem quadruplicàveu quadruplique quadrupliquem quadrupliquen quadrupliques quadrupliquessen quadrupliquesses quadrupliquessin quadrupliquessis quadrupliqueu quadrupliqui quadrupliquin quadrupliquis quadrupliqués quadrupliquéssem quadrupliquésseu quadrupliquéssim quadrupliquéssiu quadrupliquí sept val v
quadrupler

quadràvia /kwaˈðɾa.vi.a/ /kwaˈðɾa.βi.a/ /kwəˈðɾa.vi.ə/ /kwəˈðɾa.βi.ə/ n fem
tetraïeule

qualificació professional n fem
qualification professionnelle

qualificar /kwa.ɫi.fiˈka/ /kwa.ɫi.fiˈkaɾ/ /kwə.ɫi.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ qualific qualifica qualificada qualificades qualificaia qualificaien qualificaies qualificam qualificant qualificar qualificara qualificaran qualificarem qualificaren qualificares qualificareu qualificaria qualificarien qualificaries qualificariva qualificariven qualificarives qualificarà qualificaràs qualificaré qualificaríem qualificaríeu qualificarívem qualificaríveu qualificassen qualificasses qualificassin qualificassis qualificat qualificats qualificau qualificava qualificaven qualificaves qualificavi qualificavo qualifico qualificos qualificà qualificàiem qualificàieu qualificàrem qualificàreu qualificàs qualificàssem qualificàsseu qualificàssim qualificàssiu qualificàvem qualificàvets qualificàveu qualificàvom qualifique qualifiqueguem qualifiqueguessa qualifiqueguessen qualifiqueguesses qualifiquegueu qualifiquegués qualifiqueguéssom qualifiqueguéssou qualifiquem qualifiquen qualifiques qualifiquessa qualifiquessen qualifiquesses qualifiquessi qualifiquessin qualifiquessis qualifiqueu qualifiqui qualifiquin qualifiquis qualifiqués qualifiquéssem qualifiquésseu qualifiquéssim qualifiquéssiu qualifiquí sept v.cent val v
qualifier

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
qualité

qualitat de l'educació n fem
qualité de l'éducation

qualitat de possessió n fem
qualité de possession

quall /ˈkwaʎ/ n masc
présure
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
lait caillé

quallar /kwaˈʎa/ /kwaˈʎaɾ/ /kwəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quall qualla quallada quallades quallam quallant quallar quallara quallaran quallarem quallaren quallares quallareu quallaria quallarien quallaries quallarà quallaràs quallaré quallaríem quallaríeu quallassen quallasses quallassin quallassis quallat quallats quallau quallava quallaven quallaves qualle quallem quallen qualles quallessen quallesses quallessin quallessis qualleu qualli quallin quallis quallo quallà quallàrem quallàreu quallàs quallàssem quallàsseu quallàssim quallàssiu quallàvem quallàveu quallés qualléssem quallésseu qualléssim qualléssiu quallí sept val v
cailler

quan /ˈkon/ adv
quand
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
quand les poules auront des dents

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
combien
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adv
combien
(seguit d’adjectiu o adverbi) En quina mesura.

quant a /kwant‿a/ preposition
quant à

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
quantité

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
quantitatif

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
quarante
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
quarante

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
quarante-cinq

quaranta-cinquè /kwaˌɾan.ta.siŋˈke/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkə/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ number
quarante-cinquième

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
quarante-deux

quaranta-dosè /kwaˌɾan.ta.ðoˈze/ /kwəˌɾan.tə.ðoˈzə/ /kwəˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ number
quarante-deuxième

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
quarante-neuf

quaranta-novè /kwaˌɾan.ta.noˈve/ /kwaˌɾan.ta.noˈβe/ /kwəˌɾan.tə.noˈvə/ /kwəˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /kwəˌɾan.tə.nuˈβɛ/ number
quarante-neuvième

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
quarante-quatre

quaranta-quatrè /kwaˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
quarante-quatrième

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
quarante-sept

quaranta-setè /kwaˌɾan.ta.seˈte/ /kwəˌɾan.tə.səˈtə/ /kwəˌɾan.tə.səˈtɛ/ number
quarante-septième

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
quarante-six

quaranta-sisè /kwaˌɾan.ta.siˈze/ /kwəˌɾan.tə.siˈzə/ /kwəˌɾan.tə.siˈzɛ/ number
quarante-sixième

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
quarante-trois

quaranta-tresè /kwaˌɾan.ta.tɾeˈze/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ number
quarante-troisième

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
quarante-et-un

quaranta-una /kwaˌɾan.taˈu.na/ /kwəˌɾan.təˈu.nə/ number
quarante-et-une
Forma femenina de quaranta-un.

quaranta-unè /kwaˌɾan.ta.uˈne/ /kwəˌɾan.tə.uˈnə/ /kwəˌɾan.tə.uˈnɛ/ number
quarante-et-unième

quaranta-vuit /koˌɾan.taˈβujt/ /koˌɾan.təˈvujt/ /kuˌɾan.təˈβujt/ /kwaˌɾan.taˈvujt/ /kwaˌɾan.taˈβujt/ /kwəˌɾan.təˈvujt/ /kwəˌɾan.təˈβujt/ number
quarante-huit

quaranta-vuitè /kwaˌɾan.ta.vujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βwiˈte/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtə/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /kwəˌɾan.tə.βujˈtɛ/ number
quarante-huitième

quarantejar /kwa.ɾan.teˈd͡ʒa/ /kwa.ɾan.teˈd͡ʒaɾ/ /kwa.ɾan.teˈʒa/ /kwə.ɾən.təˈd͡ʒa/ /kwə.ɾən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ quarantege quarantegem quarantegen quaranteges quarantegessen quarantegesses quarantegessin quarantegessis quarantegeu quarantegi quarantegin quarantegis quarantegés quarantegéssem quarantegésseu quarantegéssim quarantegéssiu quarantegí quaranteig quaranteja quarantejada quarantejades quarantejam quarantejant quarantejar quarantejara quarantejaran quarantejarem quarantejaren quarantejares quarantejareu quarantejaria quarantejarien quarantejaries quarantejarà quarantejaràs quarantejaré quarantejaríem quarantejaríeu quarantejassen quarantejasses quarantejassin quarantejassis quarantejat quarantejats quarantejau quarantejava quarantejaven quarantejaves quarantejo quarantejà quarantejàrem quarantejàreu quarantejàs quarantejàssem quarantejàsseu quarantejàssim quarantejàssiu quarantejàvem quarantejàveu sept val v
friser

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
quarantaine

quarantenar /kwa.ɾan.teˈna/ /kwa.ɾan.teˈnaɾ/ /kwə.ɾən.təˈna/ occ quarantena quarantenada quarantenades quarantenant quarantenar quarantenaran quarantenarem quarantenaren quarantenares quarantenareu quarantenaria quarantenarien quarantenaries quarantenarà quarantenaràs quarantenaré quarantenaríem quarantenaríeu quarantenat quarantenats quarantenava quarantenaven quarantenaves quarantene quarantenem quarantenen quarantenes quarantenessen quarantenesses quarantenessin quarantenessis quaranteneu quaranteni quarantenin quarantenis quaranteno quarantenà quarantenàrem quarantenàreu quarantenàvem quarantenàveu quarantenés quarantenéssem quarantenésseu quarantenéssim quarantenéssiu quarantení v
quarantainer

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
quarantième

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
carême

quark /ˈkwark/ n masc
quark

quart number
quatrième
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quart de pista n masc
quart de court

quart receptor n masc
quatrième receveur

quart servidor n masc
quatrième serveur

quart àrbitre n masc
quatrième arbitre

quarta falta n fem
quatrième faute

quarterback n neut
quart-arrière

quartfinalista /ˌkwart.fi.nəˈɫis.tə/ /ˌkwaɾt.fi.naˈɫis.ta/ n neut
quart-de-finaliste

quartilla /kwaɾˈti.ʎa/ /kwərˈti.ʎə/ n fem
feuillet
Full de paper d’escriure DIN A5 que és la meitat d'un foli o full semblant.

quasiespècie /ˌkwa.zi.esˈpɛ.si.e/ /ˌkwa.zisˈpɛ.si.ə/ n fem
quasi-espèce

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
quatre

quatre tocs n masc
quatre touches

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
quatre-cents

quatrecentista /ˌkwa.tɾe.senˈtis.ta/ /ˌkwa.tɾe.senˈtis.te/ /ˌkwa.tɾə.sənˈtis.tə/ adj
quattrocentiste

que /ke/ adv
que
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
que
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

que /ke/ pronoun
que
Pronom relatiu d'objecte, equivalent a "el qual", "la qual".
qui
Pronom relatiu de persona, equivalent a "qui" en oracions explicatives.

que el bombin Interjection
aller se faire voir

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qued queda quedada quedades quedam quedant quedar quedara quedaran quedarem quedaren quedares quedareu quedaria quedarien quedaries quedarà quedaràs quedaré quedaríem quedaríeu quedassen quedasses quedassin quedassis quedat quedats quedau quedava quedaven quedaves quede quedem queden quedes quedessen quedesses quedessin quedessis quedeu quedi quedin quedis quedo quedà quedàrem quedàreu quedàs quedàssem quedàsseu quedàssim quedàssiu quedàvem quedàveu quedés quedéssem quedésseu quedéssim quedéssiu quedí sept val v
rester
restar, romandre
convenir
Arribar a un acord.
se retrouver
Tenir una cita.
aller
escaure

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
kéfir

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
plainte

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
molaire

queixal del seny n masc
dent de sagesse

queixar-se /kejˈʃaɾ.se/ /kəˈʃar.sə/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ queix queixa queixada queixades queixaia queixaien queixaies queixam queixant queixar queixara queixaran queixarem queixaren queixares queixareu queixaria queixarien queixaries queixariva queixariven queixarives queixarà queixaràs queixaré queixaríem queixaríeu queixarívem queixaríveu queixassen queixasses queixassin queixassis queixat queixats queixau queixava queixaven queixaves queixavi queixavo queixe queixeguem queixeguessa queixeguessen queixeguesses queixegueu queixegués queixeguéssom queixeguéssou queixem queixen queixes queixessa queixessen queixesses queixessi queixessin queixessis queixeu queixi queixin queixis queixo queixos queixs queixà queixàiem queixàieu queixàrem queixàreu queixàs queixàssem queixàsseu queixàssim queixàssiu queixàvem queixàvets queixàveu queixàvom queixés queixéssem queixésseu queixéssim queixéssiu queixí sept v.cent val v
se plaindre

quena n fem
quena

quenacho n masc
quenacho

quequejar /ke.keˈd͡ʒa/ /ke.keˈd͡ʒaɾ/ /kə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ quequege quequegem quequegen quequeges quequegessen quequegesses quequegessin quequegessis quequegeu quequegi quequegin quequegis quequegés quequegéssem quequegésseu quequegéssim quequegéssiu quequegí quequeig quequeja quequejada quequejades quequejam quequejant quequejar quequejara quequejaran quequejarem quequejaren quequejares quequejareu quequejaria quequejarien quequejaries quequejarà quequejaràs quequejaré quequejaríem quequejaríeu quequejassen quequejasses quequejassin quequejassis quequejat quequejats quequejau quequejava quequejaven quequejaves quequejo quequejà quequejàrem quequejàreu quequejàs quequejàssem quequejàsseu quequejàssim quequejàssiu quequejàvem quequejàveu sept val v
bégayer

quequesa /keˈke.za/ /kəˈkə.zə/ /kəˈkɛ.zə/ n fem
bégaiement

querar-se /keˈɾaɾ.se/ /kə.ɾərˈsə/ /kəˈɾar.sə/ /kəˈɾaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ quer quera querada querades queram querant querar querara queraran querarem queraren querares querareu queraria querarien queraries querarà queraràs queraré queraríem queraríeu querassen querasses querassin querassis querat querats querau querava queraven queraves quere querem queren queres queressen queresses queressin queressis quereu queri querin queris quero querà queràrem queràreu queràs queràssem queràsseu queràssim queràssiu queràvem queràveu querés queréssem querésseu queréssim queréssiu querí sept val v
se consumer

quetsémper /ketˈsem.peɾ/ /kətˈsem.pər/ n masc
poisson-lézard de l'Atlantique

queviures /keˈviw.ɾes/ /keˈβiw.ɾes/ /kəˈviw.ɾəs/ /kəˈβiw.ɾəs/ n masc
vivres
(no comptable) Productes per a la nutrició humana.

qui /ˈki/ pronoun
qui

qui demana idiom
qui va là
Fórmula de salutació que hom fa a qui truca a la porta, per telèfon, etc. per a saber qui és.

qui és sabater, que faci sabates idiom
chacun son métier, les vaches seront bien gardées

quid /ˈkit/ n masc
hic

quiet /kiˈet/ adj masc
tranquille

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
quille

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilogramme

quilometrar /ki.lo.meˈtɾa/ /ki.lo.meˈtɾaɾ/ /ki.ɫu.məˈtɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ quilometr quilometra quilometrada quilometrades quilometraia quilometraien quilometraies quilometram quilometrant quilometrar quilometrara quilometraran quilometrarem quilometraren quilometrares quilometrareu quilometraria quilometrarien quilometraries quilometrariva quilometrariven quilometrarives quilometrarà quilometraràs quilometraré quilometraríem quilometraríeu quilometrarívem quilometraríveu quilometrassen quilometrasses quilometrassin quilometrassis quilometrat quilometrats quilometrau quilometrava quilometraven quilometraves quilometravi quilometravo quilometre quilometreguem quilometreguessa quilometreguessen quilometreguesses quilometregueu quilometregués quilometreguéssom quilometreguéssou quilometrem quilometren quilometres quilometressa quilometressen quilometresses quilometressi quilometressin quilometressis quilometreu quilometri quilometrin quilometris quilometro quilometros quilometrs quilometrà quilometràiem quilometràieu quilometràrem quilometràreu quilometràs quilometràssem quilometràsseu quilometràssim quilometràssiu quilometràvem quilometràvets quilometràveu quilometràvom quilometrés quilometréssem quilometrésseu quilometréssim quilometréssiu quilometrí sept v.cent val v
kilométrer

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kilomètre

quim /ˈkim/ n masc
chyme

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
chimère
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.
chimère commune
(peixos) Peix de la família dels quimèrids, de color marró amb ratlles blanques i ulls grans de color verd, amb una punta verinosa en l’aleta dorsal (Chimaera monstrosa).

quin /ˈkin/ adj masc
quel
Emprat per interrogar i obtenir informació sobre una cosa o persona en concret.
Emprat en exclamacions.

quina /ˈki.na/ /ˈki.nə/ n fem
quinquina

quiniela /ki.niˈɛ.ɫa/ /ki.niˈɛ.ɫə/ /ki.niˈɛ.ɫɛ/ n fem
pari mutuel
(pilota basca) Sistema de competició individual o per parelles consistent en la disputa d'eliminatòries entre cinc o més jugadors.

quinquagenari /kiŋ.kwa.d͡ʒeˈna.ɾi/ /kiŋ.kwa.ʒeˈna.ɾi/ /kiŋ.kwə.ʒəˈna.ɾi/ adj masc
quinquagénaire

quinqué /kiŋˈke/ n masc
quinquet

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ n masc
quintal
Pes equivalent a cent lliures.

quintuplicar /kin.tu.pɫiˈka/ /kin.tu.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ quintuplic quintuplica quintuplicada quintuplicades quintuplicam quintuplicant quintuplicar quintuplicara quintuplicaran quintuplicarem quintuplicaren quintuplicares quintuplicareu quintuplicaria quintuplicarien quintuplicaries quintuplicarà quintuplicaràs quintuplicaré quintuplicaríem quintuplicaríeu quintuplicassen quintuplicasses quintuplicassin quintuplicassis quintuplicat quintuplicats quintuplicau quintuplicava quintuplicaven quintuplicaves quintuplico quintuplicà quintuplicàrem quintuplicàreu quintuplicàs quintuplicàssem quintuplicàsseu quintuplicàssim quintuplicàssiu quintuplicàvem quintuplicàveu quintuplique quintupliquem quintupliquen quintupliques quintupliquessen quintupliquesses quintupliquessin quintupliquessis quintupliqueu quintupliqui quintupliquin quintupliquis quintupliqués quintupliquéssem quintupliquésseu quintupliquéssim quintupliquéssiu quintupliquí sept val v
quintupler

quinze /ˈkin.ze/ n masc
quinze
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
quinze

quinze-cents /ˌkin.zeˈsens/ /ˌkin.zəˈsens/ number
quinze cents

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
quinzième

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
kiosque

quiquiriquic /ki.ki.ɾiˈkik/ Interjection
cocorico

quiral /kiˈɾaɫ/ adj
chiral

quirúrgicament /kiˌɾur.d͡ʒi.kaˈmen/ /kiˌɾur.ʒi.kəˈmen/ /kiˌɾuɾ.d͡ʒi.kaˈmen/ /kiˌɾuɾ.d͡ʒi.kaˈment/ /kiˌɾuɾ.ʒi.kəˈment/ adv
chirurgicalement

quissoiar /ki.soˈja/ /ki.soˈjaɾ/ /ki.suˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ quissoia quissoiada quissoiades quissoiant quissoiar quissoiara quissoiaran quissoiarem quissoiaren quissoiares quissoiareu quissoiaria quissoiarien quissoiaries quissoiarà quissoiaràs quissoiaré quissoiaríem quissoiaríeu quissoiassen quissoiasses quissoiat quissoiats quissoiava quissoiaven quissoiaves quissoie quissoiem quissoien quissoies quissoiessen quissoiesses quissoiessin quissoiessis quissoieu quissoio quissoià quissoiàrem quissoiàreu quissoiàssem quissoiàsseu quissoiàvem quissoiàveu quissoiés quissoiéssem quissoiésseu quissoiéssim quissoiéssiu quissoí quissoï quissoïn quissoïs sept val val (1) v
chienner

quitança /kiˈtan.sa/ n fem
quittance

quitar /kiˈta/ /kiˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ quit quita quitada quitades quitaia quitaien quitaies quitam quitant quitar quitara quitaran quitarem quitaren quitares quitareu quitaria quitarien quitaries quitariva quitariven quitarives quitarà quitaràs quitaré quitaríem quitaríeu quitarívem quitaríveu quitassen quitasses quitassin quitassis quitat quitats quitau quitava quitaven quitaves quitavi quitavo quite quiteguem quiteguessa quiteguessen quiteguesses quitegueu quitegués quiteguéssom quiteguéssou quitem quiten quites quitessa quitessen quitesses quitessi quitessin quitessis quiteu quiti quitin quitis quito quitos quits quità quitàiem quitàieu quitàrem quitàreu quitàs quitàssem quitàsseu quitàssim quitàssiu quitàvem quitàvets quitàveu quitàvom quités quitéssem quitésseu quitéssim quitéssiu quití sept v.cent val v
quittancer
Perdonar un deute econòmic (fer quiti).

quitosoma /ki.toˈso.ma/ /ki.tuˈso.mə/ n masc
chitosome

quitrà n masc
goudron

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
donquichottesque quichottesque
Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual n masc
quotient intellectuel

quota /ˈkwɔ.ta/ /ˈkwɔ.tɔ/ /ˈkwɔ.tə/ n fem
cotisation
Quantitat que paga regularment un membre d’una associació.

quotidià adj masc
quotidien

quàdruple doble n masc
quadruple double

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
quantum

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
quoi
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?
dont
Pronom relatiu substitut de "el qual", "la qual", "els quals", "les quals" darrere preposició.

químic /ˈki.mik/ adj masc
chimique
Relatiu o pertanyent a la química.

químic /ˈki.mik/ n masc
chimiste
Persona que es dedica a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
chimie
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
quechua

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
quorum

qüec-qüec /ˌkwɛkˈkwɛk/ Interjection
coincoin
Grinyol de l’ànec, de l’oca.

qüestionable /kwes.ti.oˈna.bɫe/ /kwes.ti.oˈna.βɫe/ /kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
discutable

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qüestion qüestiona qüestionada qüestionades qüestionam qüestionant qüestionar qüestionara qüestionaran qüestionarem qüestionaren qüestionares qüestionareu qüestionaria qüestionarien qüestionaries qüestionarà qüestionaràs qüestionaré qüestionaríem qüestionaríeu qüestionassen qüestionasses qüestionassin qüestionassis qüestionat qüestionats qüestionau qüestionava qüestionaven qüestionaves qüestione qüestionem qüestionen qüestiones qüestionessen qüestionesses qüestionessin qüestionessis qüestioneu qüestioni qüestionin qüestionis qüestiono qüestionà qüestionàrem qüestionàreu qüestionàs qüestionàssem qüestionàsseu qüestionàssim qüestionàssiu qüestionàvem qüestionàveu qüestionés qüestionéssem qüestionésseu qüestionéssim qüestionéssiu qüestioní sept val v
débattre questionare
(intransitiu) Discutir sobre una qüestió, un punt a tractar, a aclarir.
mettre en doute
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
questionnaire

qüestió /kwes.tiˈo/ /kwəs.tiˈo/ n fem
question
Tema a tractar, a discutir, a aclarir.

rabasta /raˈbas.ta/ /rəˈβas.tə/ n fem
croupière

rabec /raˈβɛk/ /rəˈβɛk/ n masc
rebec

rabent /raˈbent/ /raˈβen/ /rəˈben/ /rəˈbent/ /rəˈβen/ adv
vitement
Amb un impuls ràpid.

rabona n fem
coup du foulard

racialitzat /ra.si.a.ɫiˈd͡zat/ /ra.si.a.ɫiˈzat/ /rə.si.ə.ɫiˈd͡zat/ adj masc
racisé

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
rationnel

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
racisme

racó /raˈko/ /rəˈko/ Interjection
le coin

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
coin
Espai definit per dues parets en angle.
(pilota, pàdel) Angle format per dues parets o pel terra i una paret, on la pilota, en anar-hi a parar, rebota de manera imprevisible.

radi n masc
rayon
Cadascuna de les línies que es poden dibuixar des del centre d'un cercle fins a la circumferència.
Cadascuna de les varetes que van des de l'eix d'una roda fins a la llanta.
radium
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.
radius
Os del braç.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
radiation rayonnement

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
radiateur

radicalitzar /ra.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /ra.ði.ka.ɫiˈza/ /ra.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /rə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ radicalitz radicalitza radicalitzada radicalitzades radicalitzam radicalitzant radicalitzar radicalitzara radicalitzaran radicalitzarem radicalitzaren radicalitzares radicalitzareu radicalitzaria radicalitzarien radicalitzaries radicalitzarà radicalitzaràs radicalitzaré radicalitzaríem radicalitzaríeu radicalitzassen radicalitzasses radicalitzassin radicalitzassis radicalitzat radicalitzats radicalitzau radicalitzava radicalitzaven radicalitzaves radicalitze radicalitzem radicalitzen radicalitzes radicalitzessen radicalitzesses radicalitzessin radicalitzessis radicalitzeu radicalitzi radicalitzin radicalitzis radicalitzo radicalitzà radicalitzàrem radicalitzàreu radicalitzàs radicalitzàssem radicalitzàsseu radicalitzàssim radicalitzàssiu radicalitzàvem radicalitzàveu radicalitzés radicalitzéssem radicalitzésseu radicalitzéssim radicalitzéssiu radicalitzí sept val v
radicaliser

radicar /ra.ðiˈka/ /ra.ðiˈkaɾ/ /rə.ðiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ radic radica radicada radicades radicaia radicaien radicaies radicam radicant radicar radicara radicaran radicarem radicaren radicares radicareu radicaria radicarien radicaries radicariva radicariven radicarives radicarà radicaràs radicaré radicaríem radicaríeu radicarívem radicaríveu radicassen radicasses radicassin radicassis radicat radicats radicau radicava radicaven radicaves radicavi radicavo radico radicos radicà radicàiem radicàieu radicàrem radicàreu radicàs radicàssem radicàsseu radicàssim radicàssiu radicàvem radicàvets radicàveu radicàvom radique radiqueguem radiqueguessa radiqueguessen radiqueguesses radiquegueu radiquegués radiqueguéssom radiqueguéssou radiquem radiquen radiques radiquessa radiquessen radiquesses radiquessi radiquessin radiquessis radiqueu radiqui radiquin radiquis radiqués radiquéssem radiquésseu radiquéssim radiquéssiu radiquí sept v.cent val v
enraciner

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
radiodiffusion

radiofreqüència /ˌra.ði.o.fɾeˈkwɛn.si.a/ /ˌra.ði.o.fɾəˈkwɛn.si.ə/ /ˌra.ði.u.fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
radiofréquence

radiografiar /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈa/ /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌra.ði.o.ɣɾə.fiˈa/ /ˌra.ði.u.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ radiografia radiografiada radiografiades radiografiam radiografiant radiografiar radiografiara radiografiaran radiografiarem radiografiaren radiografiares radiografiareu radiografiaria radiografiarien radiografiaries radiografiarà radiografiaràs radiografiaré radiografiaríem radiografiaríeu radiografiassen radiografiasses radiografiassin radiografiassis radiografiat radiografiats radiografiau radiografiava radiografiaven radiografiaves radiografie radiografiem radiografien radiografies radiografiessen radiografiesses radiografiessin radiografiessis radiografieu radiografii radiografio radiografià radiografiàrem radiografiàreu radiografiàs radiografiàssem radiografiàsseu radiografiàssim radiografiàssiu radiografiàvem radiografiàveu radiografiés radiografiéssem radiografiésseu radiografiéssim radiografiéssiu radiografií radiografiï radiografiïn radiografiïs sept val v
radiographier

radioreceptor /ˌra.ði.o.re.sepˈto/ /ˌra.ði.o.re.sepˈtoɾ/ /ˌra.ði.o.rə.səpˈto/ /ˌra.ði.u.rə.səpˈto/ n masc
radio
Aparell receptor de radiodifusió.

radioteatre /ˌra.ði.o.teˈa.tɾe/ /ˌra.ði.o.teˈa.tɾə/ /ˌra.ði.u.teˈa.tɾə/ n masc
théâtre radiophonique

radó /rəˈðo/ n masc
radon

rai /ˈraj/ Interjection
importance
Partícula expressiva per indicar que una cosa no importa, és fora del cas tractat o que es pressuposa l'evidència.

rai /ˈraj/ n masc
radeau
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
jet
Emanació de material fluid, per exemple: un raig d'aigua, un raig d'oli, etc.
rayon
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raigs X /ˌraˈd͡ʒiks/ n masc
rayon X

rail /ˈrajɫ/ n masc
rail

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
rame

rais /ˈrajs/ n masc
raïs

raja n masc
rajah

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
raie
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.
écoulement
Vessar un raig d'algun líquid.

rajada caputxa n fem
pocheteau noir

rajada cardaire n fem
raie chardon

rajada clavellada n fem
raie bouclée

rajada de Rondelet n fem
raie de Rondelet

rajada de Sant Pere n fem
raie miroir

rajada estrellada n fem
raie étoilée

rajada morella n fem
pocheteau gris

rajada peluda n fem
raie râpe

rajada vestida n fem
raie fleurie

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
carreau
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
tablette
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ n masc
rallye

ram /ˈram/ n masc
bouquet

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
troupeau

ramatge /raˈma.d͡ʒe/ /rəˈma.d͡ʒə/ n masc
rameaux

rambla /ˈram.bɫa/ /ˈram.bɫə/ n fem
boulevard
Construcció allargada en la via pública apta per passejar els vianants, separada del trànsit dels vehicles, originalment sobre un antic corrent d'aigua.

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
rampe
Superfície inclinada que es fa servir de comunicació entre dos punts a diferent nivell.
crampe
Contracció dolorosa d'un múscul.

rampí n masc
râteau

rancificació /ran.si.fi.ka.siˈo/ /rən.si.fi.kə.siˈo/ n fem
rancissement

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
rancœur

ranejar /ra.neˈd͡ʒa/ /ra.neˈd͡ʒaɾ/ /ra.neˈʒa/ /rə.nəˈd͡ʒa/ /rə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ ranege ranegem ranegen raneges ranegessen ranegesses ranegessin ranegessis ranegeu ranegi ranegin ranegis ranegés ranegéssem ranegésseu ranegéssim ranegéssiu ranegí raneja ranejada ranejades ranejant ranejar ranejara ranejaran ranejarem ranejaren ranejares ranejareu ranejaria ranejarien ranejaries ranejarà ranejaràs ranejaré ranejaríem ranejaríeu ranejassen ranejasses ranejat ranejats ranejava ranejaven ranejaves ranejo ranejà ranejàrem ranejàreu ranejàssem ranejàsseu ranejàvem ranejàveu sept val val (1) v
frôler

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
raisonnement

raor /raˈo/ /raˈoɾ/ /rəˈo/ n masc
donzelle lame

rap /ˈrap/ n masc
baudroie lotte
(Lophius budegassa)

rap vermell n masc
baudroie
Peix de la família dels lòfids (Lophius piscatorius) amb el cap voluminós i aplanat, i la pella fosca sense escates.

rapar /raˈpa/ /raˈpaɾ/ /rəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rap rapa rapada rapades rapam rapant rapar rapara raparan raparem raparen rapares rapareu raparia raparien raparies raparà raparàs raparé raparíem raparíeu rapassen rapasses rapassin rapassis rapat rapats rapau rapava rapaven rapaves rape rapem rapen rapes rapessen rapesses rapessin rapessis rapeu rapi rapin rapis rapo rapà rapàrem rapàreu rapàs rapàssem rapàsseu rapàssim rapàssiu rapàvem rapàveu rapés rapéssem rapésseu rapéssim rapéssiu rapí sept val v
raser

rapidesa /ra.piˈðe.za/ /rə.piˈðə.zə/ /rə.piˈðɛ.zə/ n fem
rapidité
Alta velocitat, agilitat (mental, de moviment, etc.)

rapte /ˈrap.te/ /ˈrap.tə/ n masc
rapt

rapè /raˈpe/ /rəˈpɛ/ n masc
tabac à priser

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
raquette

raquetbol n masc
racquetball

raquis /ˈra.kis/ n masc
rachis

raquitis /raˈki.tis/ /rəˈki.tis/ n fem
raquitisme

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ adj masc
rachitique
Que pateix raquitisme.
Dèbil, poc desenvolupat.

rar /ˈrar/ rara rars adj masc
rare
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.
bizarre
Poc freqüent, diferent de la normalitat.

rarefacció /ra.ɾe.fak.siˈo/ /rə.ɾə.fək.siˈo/ n fem
raréfaction

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
bizarrerie

ras /ˈras/ n masc
satin

rasa /ˈra.za/ /ˈra.zə/ n fem
tranchée

rasclada n fem
ratissage

rasclar /rasˈkɫa/ /rasˈkɫaɾ/ /rəsˈkɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rascl rascla rasclada rasclades rasclaia rasclaien rasclaies rasclam rasclant rasclar rasclara rasclaran rasclarem rasclaren rasclares rasclareu rasclaria rasclarien rasclaries rasclariva rasclariven rasclarives rasclarà rasclaràs rasclaré rasclaríem rasclaríeu rasclarívem rasclaríveu rasclassen rasclasses rasclassin rasclassis rasclat rasclats rasclau rasclava rasclaven rasclaves rasclavi rasclavo rascle rascleguem rascleguessa rascleguessen rascleguesses rasclegueu rasclegués rascleguéssom rascleguéssou rasclem rasclen rascles rasclessa rasclessen rasclesses rasclessi rasclessin rasclessis rascleu rascli rasclin rasclis rasclo rasclos rascls rasclà rasclàiem rasclàieu rasclàrem rasclàreu rasclàs rasclàssem rasclàsseu rasclàssim rasclàssiu rasclàvem rasclàvets rasclàveu rasclàvom rasclés rascléssem rasclésseu rascléssim rascléssiu rasclí sept v.cent val v
ratisser
Treballar amb el rascle.
(rugbi) Intentar guanyar o mantenir el control de la pilota en una melé espontània fent servir el peu en un moviment d'endavant cap enrere.

rascle /ˈras.kɫe/ /ˈras.kɫə/ n masc
herse

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
râteau

rascàs /rasˈkas/ /rəsˈkas/ n masc
rascasse du large

raser /raˈze/ /raˈzeɾ/ /rəˈze/ n masc
niveau

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
brosse
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ raspall raspalla raspallada raspallades raspallaia raspallaien raspallaies raspallam raspallant raspallar raspallara raspallaran raspallarem raspallaren raspallares raspallareu raspallaria raspallarien raspallaries raspallariva raspallariven raspallarives raspallarà raspallaràs raspallaré raspallaríem raspallaríeu raspallarívem raspallaríveu raspallassen raspallasses raspallassin raspallassis raspallat raspallats raspallau raspallava raspallaven raspallaves raspallavi raspallavo raspalle raspalleguem raspalleguessa raspalleguessen raspalleguesses raspallegueu raspallegués raspalleguéssom raspalleguéssou raspallem raspallen raspalles raspallessa raspallessen raspallesses raspallessi raspallessin raspallessis raspalleu raspalli raspallin raspallis raspallo raspallos raspalls raspallà raspallàiem raspallàieu raspallàrem raspallàreu raspallàs raspallàssem raspallàsseu raspallàssim raspallàssiu raspallàvem raspallàvets raspallàveu raspallàvom raspallés raspalléssem raspallésseu raspalléssim raspalléssiu raspallí sept v.cent val v
brosser

raspar /rasˈpa/ /rasˈpaɾ/ /rəsˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rasp raspa raspada raspades raspaia raspaien raspaies raspam raspant raspar raspara rasparan rasparem rasparen raspares raspareu rasparia rasparien rasparies raspariva raspariven rasparives rasparà rasparàs rasparé rasparíem rasparíeu rasparívem rasparíveu raspassen raspasses raspassin raspassis raspat raspats raspau raspava raspaven raspaves raspavi raspavo raspe raspeguem raspeguessa raspeguessen raspeguesses raspegueu raspegués raspeguéssom raspeguéssou raspem raspen raspes raspessa raspessen raspesses raspessi raspessin raspessis raspeu raspi raspin raspis raspo raspos rasps raspà raspàiem raspàieu raspàrem raspàreu raspàs raspàssem raspàsseu raspàssim raspàssiu raspàvem raspàvets raspàveu raspàvom raspés raspéssem raspésseu raspéssim raspéssiu raspí sept v.cent val v
râper

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
carde
Eina per preparar el material de fer cordes (lli, cànem), consistent en un tros de fusta amb puntes de metall enclavades.
râteau
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.
herse
Reixa defensiva de la porta d'accés d'un castell.

rastellera /ras.teˈʎe.ɾa/ /rəs.təˈʎe.ɾə/ n fem
file

rastreig /rasˈtɾet͡ʃ/ /rəsˈtɾət͡ʃ/ /rəsˈtɾɛt͡ʃ/ n masc
pistage

rata /ˈra.tə/ n fem
rat
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).
uranoscope
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Uranoscopus scaber)

ratafia /ra.taˈfi.a/ /rə.təˈfi.ə/ n fem
ratafia

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
chauve-souris

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratification

ratificar /ra.ti.fiˈka/ /ra.ti.fiˈkaɾ/ /rə.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ratific ratifica ratificada ratificades ratificam ratificant ratificar ratificara ratificaran ratificarem ratificaren ratificares ratificareu ratificaria ratificarien ratificaries ratificarà ratificaràs ratificaré ratificaríem ratificaríeu ratificassen ratificasses ratificassin ratificassis ratificat ratificats ratificau ratificava ratificaven ratificaves ratifico ratificà ratificàrem ratificàreu ratificàs ratificàssem ratificàsseu ratificàssim ratificàssiu ratificàvem ratificàveu ratifique ratifiquem ratifiquen ratifiques ratifiquessen ratifiquesses ratifiquessin ratifiquessis ratifiqueu ratifiqui ratifiquin ratifiquis ratifiqués ratifiquéssem ratifiquésseu ratifiquéssim ratifiquéssiu ratifiquí sept val v
ratifiera

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ v
râper
Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.
rayer
Fer ratlles.

ratllat /raʎˈʎat/ /raˈʎat/ /rəʎˈʎat/ /rəˈʎat/ adj masc
rayé

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
souris
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

rauc /ˈrawk/ n masc
coassement

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rauc rauca raucada raucades raucam raucant raucar raucara raucaran raucarem raucaren raucares raucareu raucaria raucarien raucaries raucarà raucaràs raucaré raucaríem raucaríeu raucassen raucasses raucassin raucassis raucat raucats raucau raucava raucaven raucaves rauco raucà raucàrem raucàreu raucàs raucàssem raucàsseu raucàssim raucàssiu raucàvem raucàveu rauque rauquem rauquen rauques rauquessen rauquesses rauquessin rauquessis rauqueu rauqui rauquin rauquis rauqués rauquéssem rauquésseu rauquéssim rauquéssiu rauquí sept val v
coasser

raure /ˈraw.ɾe/ /ˈraw.ɾə/ bal occ rac raem raent raeu raga raguda ragudes raguem raguen raguera ragueren ragueres ragues raguessen raguesses raguessin raguessis ragueu ragui raguin raguis ragut raguts ragué raguérem raguéreu ragués raguéssem raguésseu raguéssim raguéssiu raguí ras rasa rases rasos rau rauen rauran raure raurem raureu rauria raurien rauries raurà rauràs rauré rauríem rauríeu raus raíem raíeu raïa raïen raïes val v
raser
(transitiu) Raspar amb un instrument tallant per treure les adherències de la superfície.

rauxa /ˈraw.t͡ʃa/ /ˈraw.ʃa/ /ˈraw.ʃə/ n fem
lubie

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n fem
rave
(anglicisme) Festa nocturna amb música electrònica (tecno, trance, drum and bass, etc.) i possiblement ús de drogues.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
radis
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
race

raïm /rəˈim/ n masc
raisin
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
raison
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
réaction

reacció en cadena de la polimerasa n fem
amplification en chaîne par polymérase

readaptació n fem
réadaptation

readmetre /re.adˈme.tɾe/ /re.ədˈmə.tɾə/ /re.ədˈmɛ.tɾə/ bal eiv occ readmesa readmeses readmesos readmet readmeta readmetem readmeten readmetent readmetera readmeteren readmeteres readmetes readmetessen readmetesses readmetessin readmetessis readmeteu readmeti readmetia readmetien readmeties readmetin readmetis readmeto readmetran readmetre readmetrem readmetreu readmetria readmetrien readmetries readmetrà readmetràs readmetré readmetríem readmetríeu readmets readmeté readmetérem readmetéreu readmetés readmetéssem readmetésseu readmetéssim readmetéssiu readmetí readmetíem readmetíeu readmès readmés sept v.cent val v
réadmettre

real adj
réel
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
réalité

realització /re.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /re.a.ɫi.za.siˈo/ n fem
réalisation

realitzador /re.a.ɫi.d͡zaˈðo/ /re.a.ɫi.zaˈðoɾ/ /re.ə.ɫi.d͡zəˈðo/ n masc
réalisateur

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ realitz realitza realitzada realitzades realitzam realitzant realitzar realitzara realitzaran realitzarem realitzaren realitzares realitzareu realitzaria realitzarien realitzaries realitzarà realitzaràs realitzaré realitzaríem realitzaríeu realitzassen realitzasses realitzassin realitzassis realitzat realitzats realitzau realitzava realitzaven realitzaves realitze realitzem realitzen realitzes realitzessen realitzesses realitzessin realitzessis realitzeu realitzi realitzin realitzis realitzo realitzà realitzàrem realitzàreu realitzàs realitzàssem realitzàsseu realitzàssim realitzàssiu realitzàvem realitzàveu realitzés realitzéssem realitzésseu realitzéssim realitzéssiu realitzí sept val v
effectuer
Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.

realment /reˌaɫˈmen/ /reˌaɫˈment/ adv
réellement

reanomenar /re.a.no.meˈna/ /re.a.no.meˈnaɾ/ /re.ə.no.məˈna/ /re.ə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reanomena reanomenada reanomenades reanomenam reanomenant reanomenar reanomenara reanomenaran reanomenarem reanomenaren reanomenares reanomenareu reanomenaria reanomenarien reanomenaries reanomenarà reanomenaràs reanomenaré reanomenaríem reanomenaríeu reanomenassen reanomenasses reanomenassin reanomenassis reanomenat reanomenats reanomenau reanomenava reanomenaven reanomenaves reanomene reanomenem reanomenen reanomenes reanomenessen reanomenesses reanomenessin reanomenessis reanomeneu reanomeni reanomenin reanomenis reanomeno reanomenà reanomenàrem reanomenàreu reanomenàs reanomenàssem reanomenàsseu reanomenàssim reanomenàssiu reanomenàvem reanomenàveu reanomenés reanomenéssem reanomenésseu reanomenéssim reanomenéssiu reanomení reanomèn sept val v
renommer

reaparèixer /re.a.paˈɾe.ʃe/ /re.a.paˈɾej.ʃe/ /re.a.paˈɾej.ʃeɾ/ /re.ə.pəˈɾə.ʃə/ /re.ə.pəˈɾɛ.ʃə/ bal eiv occ reaparec reaparega reapareguda reaparegudes reapareguem reapareguen reapareguera reaparegueren reaparegueres reaparegues reapareguessen reapareguesses reapareguessin reapareguessis reaparegueu reaparegui reapareguin reapareguis reaparegut reapareguts reaparegué reapareguérem reapareguéreu reaparegués reapareguéssem reapareguésseu reapareguéssim reapareguéssiu reapareguí reapareix reapareixem reapareixen reapareixent reapareixeran reapareixerem reapareixereu reapareixeria reapareixerien reapareixeries reapareixerà reapareixeràs reapareixeré reapareixeríem reapareixeríeu reapareixes reapareixeu reapareixia reapareixien reapareixies reapareixíem reapareixíeu reaparesc reaparesca reaparesquem reaparesquen reaparesqueren reaparesqueres reaparesques reaparesqueu reaparesqui reaparesquis reaparesqué reaparesquérem reaparesquéreu reaparesquí reaparèixer reaparéixer v.cent val v
réapparaître

rearmar /re.arˈma/ /re.aɾˈma/ /re.aɾˈmaɾ/ /re.ərˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rearm rearma rearmada rearmades rearmaia rearmaien rearmaies rearmam rearmant rearmar rearmara rearmaran rearmarem rearmaren rearmares rearmareu rearmaria rearmarien rearmaries rearmariva rearmariven rearmarives rearmarà rearmaràs rearmaré rearmaríem rearmaríeu rearmarívem rearmaríveu rearmassen rearmasses rearmassin rearmassis rearmat rearmats rearmau rearmava rearmaven rearmaves rearmavi rearmavo rearme rearmeguem rearmeguessa rearmeguessen rearmeguesses rearmegueu rearmegués rearmeguéssom rearmeguéssou rearmem rearmen rearmes rearmessa rearmessen rearmesses rearmessi rearmessin rearmessis rearmeu rearmi rearmin rearmis rearmo rearmos rearms rearmà rearmàiem rearmàieu rearmàrem rearmàreu rearmàs rearmàssem rearmàsseu rearmàssim rearmàssiu rearmàvem rearmàvets rearmàveu rearmàvom rearmés rearméssem rearmésseu rearméssim rearméssiu rearmí sept v.cent val v
réarmer

rebatre /reˈba.tɾe/ /rəˈβa.tɾə/ bal occ rebat rebata rebatem rebaten rebatent rebatera rebateren rebateres rebates rebatessen rebatesses rebatessin rebatessis rebateu rebati rebatia rebatien rebaties rebatin rebatis rebato rebatran rebatre rebatrem rebatreu rebatria rebatrien rebatries rebatrà rebatràs rebatré rebatríem rebatríeu rebats rebatuda rebatudes rebatut rebatuts rebaté rebatérem rebatéreu rebatés rebatéssem rebatésseu rebatéssim rebatéssiu rebatí rebatíem rebatíeu sept val v
parer
Repel·lir, contrarestar.
réfuter
Respondre a les objeccions.

rebeca /reˈbe.ka/ /reˈbɛ.ka/ /reˈβɛ.ka/ /reˈβɛ.kɛ/ /rəˈbə.kə/ /rəˈbɛ.kə/ /rəˈβɛ.kə/ n fem
petit somme
Dormida curta.

rebel·lia /re.beɫˈɫi.a/ /re.βeˈɫi.a/ /rə.bəɫˈɫi.ə/ /rə.βəɫˈɫi.ə/ /rə.βəˈɫi.ə/ n fem
rébellion

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
rébellion

rebentada /re.benˈta.ða/ /rə.βənˈta.ðə/ n fem
éclatement

rebentar /re.benˈtaɾ/ /re.βenˈta/ /rə.βənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebent rebenta rebentada rebentades rebentaia rebentaien rebentaies rebentam rebentant rebentar rebentara rebentaran rebentarem rebentaren rebentares rebentareu rebentaria rebentarien rebentaries rebentariva rebentariven rebentarives rebentarà rebentaràs rebentaré rebentaríem rebentaríeu rebentarívem rebentaríveu rebentassen rebentasses rebentassin rebentassis rebentat rebentats rebentau rebentava rebentaven rebentaves rebentavi rebentavo rebente rebenteguem rebenteguessa rebenteguessen rebenteguesses rebentegueu rebentegués rebenteguéssom rebenteguéssou rebentem rebenten rebentes rebentessa rebentessen rebentesses rebentessi rebentessin rebentessis rebenteu rebenti rebentin rebentis rebento rebentos rebents rebentà rebentàiem rebentàieu rebentàrem rebentàreu rebentàs rebentàssem rebentàsseu rebentàssim rebentàssiu rebentàvem rebentàvets rebentàveu rebentàvom rebentés rebentéssem rebentésseu rebentéssim rebentéssiu rebentí sept v.cent val v
déchirer
Estripar-se una bossa per estar massa plena o qualsevol embolcall per excés de contingut.
crever
Amenaçar de matar o colpejar molt fortament, trencant o badant alguna part del cos.
épuiser
Sentir-se esgotat físicament.

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
trisaïeul

rebesneboda /re.bez.neˈbo.ða/ /rə.βəz.nəˈβo.ðə/ n fem
nièce grand petite-fille

rebesnebot /re.bez.neˈbot/ /rə.βəz.nəˈβot/ n masc
arrière-petit-neveu

rebesnet /re.bezˈnet/ /rə.βəzˈnet/ n masc
petit petit-fils

rebesoncle /re.beˈzoŋ.kɫe/ /rə.βəˈzoŋ.kɫə/ n masc
oncle bisaïeul

rebestia /re.besˈti.a/ /rə.βəsˈti.ə/ n fem
tante bisaïeule

rebesàvia /re.bezˈa.vi.a/ /re.βezˈa.βi.a/ /rə.bəzˈa.vi.ə/ /rə.βəzˈa.βi.ə/ n fem
trisaïeule

reblar /rebˈbɫa/ /reˈbɫaɾ/ /reˈβɫa/ /rəbˈbɫa/ /rəˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebl rebla reblada reblades reblam reblant reblar reblara reblaran reblarem reblaren reblares reblareu reblaria reblarien reblaries reblarà reblaràs reblaré reblaríem reblaríeu reblassen reblasses reblassin reblassis reblat reblats reblau reblava reblaven reblaves reble reblem reblen rebles reblessen reblesses reblessin reblessis rebleu rebli reblin reblis reblo reblà reblàrem reblàreu reblàs reblàssem reblàsseu reblàssim reblàssiu reblàvem reblàveu reblés rebléssem reblésseu rebléssim rebléssiu reblí sept val v
river
Doblegar la punta d'un clau clavat de forma que no sobresurti.

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
remplage
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

reblir /rebˈbɫi/ /reˈbɫiɾ/ /reˈβɫi/ /rəbˈbɫi/ /rəˈβɫi/ bal n-occ occ rebleix rebleixen rebleixes rebleixi rebleixin rebleixis rebleixo reblert reblerta reblertes reblerts reblesc reblesqui reblesquin reblesquis reblia reblida reblides reblien reblies rebliguem rebligueu reblim reblint reblir reblira rebliran reblirem rebliren reblires reblireu rebliria reblirien rebliries reblirà rebliràs rebliré rebliríem rebliríeu reblisc reblisca reblisquen reblisques reblissen reblisses reblissin reblissis reblit reblits rebliu reblix reblixen reblixes reblixo reblí reblíem reblíeu reblírem reblíreu reblís reblíssem reblísseu reblíssim reblíssiu sept val v
remplir
Omplir amb reble o sediments una concavitat.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
rivet

rebolcar /re.βoɫˈka/ /re.βoɫˈkaɾ/ /rə.βuɫˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebolc rebolca rebolcada rebolcades rebolcaia rebolcaien rebolcaies rebolcam rebolcant rebolcar rebolcara rebolcaran rebolcarem rebolcaren rebolcares rebolcareu rebolcaria rebolcarien rebolcaries rebolcariva rebolcariven rebolcarives rebolcarà rebolcaràs rebolcaré rebolcaríem rebolcaríeu rebolcarívem rebolcaríveu rebolcassen rebolcasses rebolcassin rebolcassis rebolcat rebolcats rebolcau rebolcava rebolcaven rebolcaves rebolcavi rebolcavo rebolco rebolcos rebolcà rebolcàiem rebolcàieu rebolcàrem rebolcàreu rebolcàs rebolcàssem rebolcàsseu rebolcàssim rebolcàssiu rebolcàvem rebolcàvets rebolcàveu rebolcàvom rebolque rebolqueguem rebolqueguessa rebolqueguessen rebolqueguesses rebolquegueu rebolquegués rebolqueguéssom rebolqueguéssou rebolquem rebolquen rebolques rebolquessa rebolquessen rebolquesses rebolquessi rebolquessin rebolquessis rebolqueu rebolqui rebolquin rebolquis rebolqués rebolquéssem rebolquésseu rebolquéssim rebolquéssiu rebolquí sept v.cent val v
vautrer

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
office

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ Interjection
au retour

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ n masc
rebond
(esports de pilota) Moviment lliure d'una pilota, una bola o un disc a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
(basquetbol) Recuperació de la pilota durant el moviment lliure resultant d'un impacte contra el cèrcol o el tauler, a conseqüència d'un llançament fallat.
errebot
(pilota) Jugada consistent a llançar en direcció al frontis o al frontó contrari una pilota procedent de la paret de rebot o del frontó propi, respectivament.

rebot defensiu n masc
rebond défensif

rebot ofensiu n masc
rebond offensif

rebot uniforme n masc
rebond uniforme

rebotador /re.bo.taˈðoɾ/ /re.βo.taˈðo/ /rə.bo.təˈðo/ /rə.bu.təˈðo/ /rə.βu.təˈðo/ n masc
rebondeur

rebotar /re.boˈtaɾ/ /re.βoˈta/ /rə.boˈta/ /rə.buˈta/ /rə.βuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebot rebota rebotada rebotades rebotam rebotant rebotar rebotara rebotaran rebotarem rebotaren rebotares rebotareu rebotaria rebotarien rebotaries rebotarà rebotaràs rebotaré rebotaríem rebotaríeu rebotassen rebotasses rebotassin rebotassis rebotat rebotats rebotau rebotava rebotaven rebotaves rebote rebotem reboten rebotes rebotessen rebotesses rebotessin rebotessis reboteu reboti rebotin rebotis reboto rebotà rebotàrem rebotàreu rebotàs rebotàssem rebotàsseu rebotàssim rebotàssiu rebotàvem rebotàveu rebotés rebotéssem rebotésseu rebotéssim rebotéssiu rebotí sept val v
rebondir
(esports de pilota) Fer, una pilota, una bola o un disc, un moviment lliure a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
retourner
(pilota) Tornar, un jugador, una pilota procedent de la paret de rebot d'un frontó o del frontó d'un trinquet de pilota valenciana.

rebotre /reˈbo.tɾe/ /rəˈβo.tɾə/ bal occ rebot rebota rebotem reboten rebotent rebotera reboteren reboteres rebotes rebotessen rebotesses rebotessin rebotessis reboteu reboti rebotia rebotien reboties rebotin rebotis reboto rebotran rebotre rebotrem rebotreu rebotria rebotrien rebotries rebotrà rebotràs rebotré rebotríem rebotríeu rebots rebotuda rebotudes rebotut rebotuts reboté rebotérem rebotéreu rebotés rebotéssem rebotésseu rebotéssim rebotéssiu rebotí rebotíem rebotíeu sept val v
rebondir

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
recevoir
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...
réceptionner
(esports de pilota) Controlar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.
(tennis de taula, bàdminton) Ser, un jugador o un equip, l'encarregat de tornar la pilota procedent d'un servei.

rebrot /reˈbɾot/ /rəˈβɾot/ n masc
pousse

rebrotar /re.bɾoˈtaɾ/ /re.βɾoˈta/ /rə.bɾoˈta/ /rə.bɾuˈta/ /rə.βɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebrot rebrota rebrotada rebrotades rebrotam rebrotant rebrotar rebrotara rebrotaran rebrotarem rebrotaren rebrotares rebrotareu rebrotaria rebrotarien rebrotaries rebrotarà rebrotaràs rebrotaré rebrotaríem rebrotaríeu rebrotassen rebrotasses rebrotassin rebrotassis rebrotat rebrotats rebrotau rebrotava rebrotaven rebrotaves rebrote rebrotem rebroten rebrotes rebrotessen rebrotesses rebrotessin rebrotessis rebroteu rebroti rebrotin rebrotis rebroto rebrotà rebrotàrem rebrotàreu rebrotàs rebrotàssem rebrotàsseu rebrotàssim rebrotàssiu rebrotàvem rebrotàveu rebrotés rebrotéssem rebrotésseu rebrotéssim rebrotéssiu rebrotí sept val v
rejeter
Brotar de nou.

rebufar /re.buˈfaɾ/ /re.βuˈfa/ /rə.βuˈfa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebuf rebufa rebufada rebufades rebufaia rebufaien rebufaies rebufam rebufant rebufar rebufara rebufaran rebufarem rebufaren rebufares rebufareu rebufaria rebufarien rebufaries rebufariva rebufariven rebufarives rebufarà rebufaràs rebufaré rebufaríem rebufaríeu rebufarívem rebufaríveu rebufassen rebufasses rebufassin rebufassis rebufat rebufats rebufau rebufava rebufaven rebufaves rebufavi rebufavo rebufe rebufeguem rebufeguessa rebufeguessen rebufeguesses rebufegueu rebufegués rebufeguéssom rebufeguéssou rebufem rebufen rebufes rebufessa rebufessen rebufesses rebufessi rebufessin rebufessis rebufeu rebufi rebufin rebufis rebufo rebufos rebufs rebufà rebufàiem rebufàieu rebufàrem rebufàreu rebufàs rebufàssem rebufàsseu rebufàssim rebufàssiu rebufàvem rebufàvets rebufàveu rebufàvom rebufés rebuféssem rebufésseu rebuféssim rebuféssiu rebufí sept v.cent val v
renifler

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
refus dégagement
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.
raffut
(rugbi) Acció del jugador que duu la pilota consistent a apartar amb la mà ben oberta, sense colpejar-lo, un adversari que intenta placar-lo.

rebuig curt n masc
dégagement court

rebuig de mà n masc
dégagement à la main

rebuig de puny n masc
dégagement du poing

rebuig llarg n masc
dégagement long

rebuscat /re.busˈkat/ /rə.βusˈkat/ adj masc
recherché

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
reçu

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebutge rebutgem rebutgen rebutges rebutgessen rebutgesses rebutgessin rebutgessis rebutgeu rebutgi rebutgin rebutgis rebutgés rebutgéssem rebutgésseu rebutgéssim rebutgéssiu rebutgí rebutj rebutja rebutjada rebutjades rebutjam rebutjant rebutjar rebutjara rebutjaran rebutjarem rebutjaren rebutjares rebutjareu rebutjaria rebutjarien rebutjaries rebutjarà rebutjaràs rebutjaré rebutjaríem rebutjaríeu rebutjassen rebutjasses rebutjassin rebutjassis rebutjat rebutjats rebutjau rebutjava rebutjaven rebutjaves rebutjo rebutjà rebutjàrem rebutjàreu rebutjàs rebutjàssem rebutjàsseu rebutjàssim rebutjàssiu rebutjàvem rebutjàveu sept val v
refuser
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.
dégager
(esports de pilota) Allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebutjar a banda v
dégager en touche

rebutjar a córner v
dégager en corner

rec n masc
canal d'irrigation

recambró /re.kamˈbɾo/ /rə.kəmˈbɾo/ n masc
cabinet

recar /reˈka/ /reˈkaɾ/ /rəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rec reca recada recades recam recant recar recara recaran recarem recaren recares recareu recaria recarien recaries recarà recaràs recaré recaríem recaríeu recassen recasses recassin recassis recat recats recau recava recaven recaves reco recà recàrem recàreu recàs recàssem recàsseu recàssim recàssiu recàvem recàveu reque requem requen reques requessen requesses requessin requessis requeu requi requin requis requés requéssem requésseu requéssim requéssiu requí sept val v
regretter

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
récent

recentment /reˌsemˈmen/ /reˌsemˈment/ /rəˌsemˈmen/ /rəˌsemˈment/ adv
récemment

recepció n fem
réception
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.
réception attrapé
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.

recepció alta n fem
réception à hauteur de la tête

recepció baixa n fem
réception de passe basse

recepció d'avantbraços n fem
réception en manchette

recepció de pit n fem
réception à haute de la poitrine

recepció de servei n fem
réception de service

recepció dinàmica n fem
réception en mouvement

recepció en suspensió n fem
réception en suspension

recepció estàtica n fem
réception à l'arrêt

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
recette ordonnance
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptacle /rə.səpˈta.kɫe/ /rə.səpˈta.kɫə/ n masc
réceptacle

receptar /re.sepˈta/ /re.sepˈtaɾ/ /rə.səpˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recept recepta receptada receptades receptaia receptaien receptaies receptam receptant receptar receptara receptaran receptarem receptaren receptares receptareu receptaria receptarien receptaries receptariva receptariven receptarives receptarà receptaràs receptaré receptaríem receptaríeu receptarívem receptaríveu receptassen receptasses receptassin receptassis receptat receptats receptau receptava receptaven receptaves receptavi receptavo recepte recepteguem recepteguessa recepteguessen recepteguesses receptegueu receptegués recepteguéssom recepteguéssou receptem recepten receptes receptessa receptessen receptesses receptessi receptessin receptessis recepteu recepti receptin receptis recepto receptos recepts receptà receptàiem receptàieu receptàrem receptàreu receptàs receptàssem receptàsseu receptàssim receptàssiu receptàvem receptàvets receptàveu receptàvom receptés receptéssem receptésseu receptéssim receptéssiu receptí sept v.cent val v
prescrire

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
récepteur
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.
réceptionnaire
(esports de pilota) Jugador que controla la pilota, el volant o el disc procedent d'una passada.
attrapeur
(beisbol) Defensor situat al box del receptor, que s'encarrega d'intentar agafar la pilota del llançador que el batedor no ha pogut colpejar i de defensar la zona de la base de meta.
receveur éloigné
(futbol americà) Atacant situat generalment més enllà dels extrems de la línia ofensiva, que s'encarrega sobretot de rebre les passades del quarterback.

recer /raˈse/ /raˈseɾ/ /reˈse/ /reˈseɾ/ /rəˈse/ n masc
abri

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
recherche
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

recerca acció n fem
recherche-action

recerca avaluativa n fem
recherche évaluative

recerca col·laborativa n fem
recherche coopérative

recerca documental n fem
recherche documentaire

recerca ex post facto n fem
recherche ex post facto

recerca i desenvolupament n fem
recherche et développement

recerca qualitativa n fem
recherche qualitative

recerca quantitativa n fem
recherche quantitative

recerca, desenvolupament i innovació n fem
recherche, développement et innovation

recercar /re.serˈka/ /re.seɾˈkaɾ/ /rə.sərˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recerc recerca recercada recercades recercaia recercaien recercaies recercam recercant recercar recercara recercaran recercarem recercaren recercares recercareu recercaria recercarien recercaries recercariva recercariven recercarives recercarà recercaràs recercaré recercaríem recercaríeu recercarívem recercaríveu recercassen recercasses recercassin recercassis recercat recercats recercau recercava recercaven recercaves recercavi recercavo recerco recercos recercà recercàiem recercàieu recercàrem recercàreu recercàs recercàssem recercàsseu recercàssim recercàssiu recercàvem recercàvets recercàveu recercàvom recerque recerqueguem recerqueguessa recerqueguessen recerqueguesses recerquegueu recerquegués recerqueguéssom recerqueguéssou recerquem recerquen recerques recerquessa recerquessen recerquesses recerquessi recerquessin recerquessis recerqueu recerqui recerquin recerquis recerqués recerquéssem recerquésseu recerquéssim recerquéssiu recerquí sept v.cent val v
rechercher

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recicl recicla reciclada reciclades reciclaia reciclaien reciclaies reciclam reciclant reciclar reciclara reciclaran reciclarem reciclaren reciclares reciclareu reciclaria reciclarien reciclaries reciclariva reciclariven reciclarives reciclarà reciclaràs reciclaré reciclaríem reciclaríeu reciclarívem reciclaríveu reciclassen reciclasses reciclassin reciclassis reciclat reciclats reciclau reciclava reciclaven reciclaves reciclavi reciclavo recicle recicleguem recicleguessa recicleguessen recicleguesses reciclegueu reciclegués recicleguéssom recicleguéssou reciclem reciclen recicles reciclessa reciclessen reciclesses reciclessi reciclessin reciclessis recicleu recicli reciclin reciclis reciclo reciclos recicls reciclà reciclàiem reciclàieu reciclàrem reciclàreu reciclàs reciclàssem reciclàsseu reciclàssim reciclàssiu reciclàvem reciclàvets reciclàveu reciclàvom reciclés recicléssem reciclésseu recicléssim recicléssiu reciclí sept v.cent val v
recycler
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
recyclage
Acció i efecte de reciclar.
Formació complementària posterior als estudis reglats per a posar al dia els coneixements professionals de la pròpia especialitat o per a orientar-se cap a una nova branca d'activitat.

recidiva /re.siˈði.va/ /re.siˈði.βa/ /rə.siˈði.və/ /rə.siˈði.βə/ n fem
récidive

recinte /reˈsin.te/ n masc
enceinte

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
récipient

reclam de xeremies n masc
pipeau

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclam reclama reclamada reclamades reclamaia reclamaien reclamaies reclamam reclamant reclamar reclamara reclamaran reclamarem reclamaren reclamares reclamareu reclamaria reclamarien reclamaries reclamariva reclamariven reclamarives reclamarà reclamaràs reclamaré reclamaríem reclamaríeu reclamarívem reclamaríveu reclamassen reclamasses reclamassin reclamassis reclamat reclamats reclamau reclamava reclamaven reclamaves reclamavi reclamavo reclame reclameguem reclameguessa reclameguessen reclameguesses reclamegueu reclamegués reclameguéssom reclameguéssou reclamem reclamen reclames reclamessa reclamessen reclamesses reclamessi reclamessin reclamessis reclameu reclami reclamin reclamis reclamo reclamos reclams reclamà reclamàiem reclamàieu reclamàrem reclamàreu reclamàs reclamàssem reclamàsseu reclamàssim reclamàssiu reclamàvem reclamàvets reclamàveu reclamàvom reclamés reclaméssem reclamésseu reclaméssim reclaméssiu reclamí sept v.cent val v
réclamer
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

reclinar /re.kɫiˈna/ /re.kɫiˈnaɾ/ /rə.kɫiˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclina reclinada reclinades reclinaia reclinaien reclinaies reclinam reclinant reclinar reclinara reclinaran reclinarem reclinaren reclinares reclinareu reclinaria reclinarien reclinaries reclinariva reclinariven reclinarives reclinarà reclinaràs reclinaré reclinaríem reclinaríeu reclinarívem reclinaríveu reclinassen reclinasses reclinassin reclinassis reclinat reclinats reclinau reclinava reclinaven reclinaves reclinavi reclinavo recline reclineguem reclineguessa reclineguessen reclineguesses reclinegueu reclinegués reclineguéssom reclineguéssou reclinem reclinen reclines reclinessa reclinessen reclinesses reclinessi reclinessin reclinessis reclineu reclini reclinin reclinis reclino reclinos reclinà reclinàiem reclinàieu reclinàrem reclinàreu reclinàs reclinàssem reclinàsseu reclinàssim reclinàssiu reclinàvem reclinàvets reclinàveu reclinàvom reclinés reclinéssem reclinésseu reclinéssim reclinéssiu recliní reclín sept v.cent val v
récliner

recloure /reˈkɫɔw.ɾe/ bal eiv occ recloc recloem recloent recloeu recloga recloguem recloguen recloguera reclogueren reclogueres reclogues recloguessen recloguesses recloguessin recloguessis reclogueu reclogui recloguin recloguis reclogué recloguérem recloguéreu reclogués recloguéssem recloguésseu recloguéssim recloguéssiu recloguí reclosa recloses reclosos reclou reclouen reclouran recloure reclourem recloureu reclouria reclourien reclouries reclourà reclouràs reclouré reclouríem reclouríeu reclous recloíem recloíeu recloïa recloïen recloïes reclòs v.cent val v
reclure

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
recrue

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclut recluta reclutada reclutades reclutaia reclutaien reclutaies reclutam reclutant reclutar reclutara reclutaran reclutarem reclutaren reclutares reclutareu reclutaria reclutarien reclutaries reclutariva reclutariven reclutarives reclutarà reclutaràs reclutaré reclutaríem reclutaríeu reclutarívem reclutaríveu reclutassen reclutasses reclutassin reclutassis reclutat reclutats reclutau reclutava reclutaven reclutaves reclutavi reclutavo reclute recluteguem recluteguessa recluteguessen recluteguesses reclutegueu reclutegués recluteguéssom recluteguéssou reclutem recluten reclutes reclutessa reclutessen reclutesses reclutessi reclutessin reclutessis recluteu recluti reclutin reclutis recluto reclutos recluts reclutà reclutàiem reclutàieu reclutàrem reclutàreu reclutàs reclutàssem reclutàsseu reclutàssim reclutàssiu reclutàvem reclutàvets reclutàveu reclutàvom reclutés reclutéssem reclutésseu reclutéssim reclutéssiu reclutí sept v.cent val v
recruter

recobrament /re.ko.bɾaˈment/ /re.ko.βɾaˈmen/ /rə.ko.bɾəˈment/ /rə.ku.bɾəˈmen/ /rə.ku.βɾəˈmen/ n masc
recouvrement

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ recobr recobra recobrada recobrades recobram recobrant recobrar recobrara recobraran recobrarem recobraren recobrares recobrareu recobraria recobrarien recobraries recobrarà recobraràs recobraré recobraríem recobraríeu recobrassen recobrasses recobrassin recobrassis recobrat recobrats recobrau recobrava recobraven recobraves recobre recobrem recobren recobres recobressen recobresses recobressin recobressis recobreu recobri recobrin recobris recobro recobrà recobràrem recobràreu recobràs recobràssem recobràsseu recobràssim recobràssiu recobràvem recobràveu recobrés recobréssem recobrésseu recobréssim recobréssiu recobrí sept val v
recouvrer

recobrir /kuˈβɾi/ /re.koˈbɾiɾ/ /re.koˈβɾi/ /rə.koˈbɾi/ /rə.kuˈbɾi/ /rə.kuˈβɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ recobert recoberta recobertes recoberts recobreix recobreixa recobreixen recobreixes recobreixi recobreixin recobreixis recobreixo recobreixs recobresc recobresca recobresquen recobresques recobresqui recobresquin recobresquis recobria recobrien recobries recobriguem recobriguera recobrigueren recobrigueres recobriguessen recobriguesses recobriguessin recobriguessis recobrigueu recobrigueva recobrigueven recobrigueves recobrigué recobriguérem recobriguéreu recobrigués recobriguéssem recobriguésseu recobriguéssim recobriguéssiu recobriguévem recobriguéveu recobrim recobrint recobrir recobrira recobriran recobrirem recobriren recobrires recobrireu recobriria recobririen recobriries recobririva recobririven recobririves recobrirà recobriràs recobriré recobriríem recobriríeu recobrirívem recobriríveu recobrisc recobrisca recobrisco recobriscos recobrisquem recobrisquen recobrisques recobrisqueu recobrissa recobrissen recobrisses recobrissi recobrissin recobrissis recobrist recobrits recobriu recobriva recobriven recobrives recobrix recobrixa recobrixen recobrixes recobrixi recobrixin recobrixis recobrixo recobrixos recobrí recobríem recobríets recobríeu recobrírem recobríreu recobrís recobríscon recobríssem recobrísseu recobríssim recobríssiu recobríssom recobríssou recobrívem recobríveu recobríxon sept v.cent val v
recouvrir

recollida de dades n fem
collecte de données

recollidor /re.ko.ʎiˈðo/ /re.ko.ʎiˈðoɾ/ /rə.ko.ʎiˈðo/ /rə.ku.ʎiˈðo/ n masc
pelle
Pala de recollir residus, escombraries.

recolliment /re.ko.ʎiˈmen/ /re.ko.ʎiˈment/ /rə.ko.ʎiˈment/ /rə.ku.jiˈmen/ /rə.ku.ʎiˈmen/ n masc
recueillement

recollir la pilota v
ramasser la balle

recolzament /re.koɫ.zaˈmen/ /re.koɫ.zaˈment/ /rə.koɫ.zəˈment/ /rə.kuɫ.zəˈmen/ n masc
appoint

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recolz recolza recolzada recolzades recolzam recolzant recolzar recolzara recolzaran recolzarem recolzaren recolzares recolzareu recolzaria recolzarien recolzaries recolzarà recolzaràs recolzaré recolzaríem recolzaríeu recolzassen recolzasses recolzassin recolzassis recolzat recolzats recolzau recolzava recolzaven recolzaves recolze recolzem recolzen recolzes recolzessen recolzesses recolzessin recolzessis recolzeu recolzi recolzin recolzis recolzo recolzà recolzàrem recolzàreu recolzàs recolzàssem recolzàsseu recolzàssim recolzàssiu recolzàvem recolzàveu recolzés recolzéssem recolzésseu recolzéssim recolzéssiu recolzí sept val v
appuyer

recol·lectar /re.koɫ.ɫekˈta/ /re.koɫ.ɫekˈtaɾ/ /rə.kuɫ.ɫəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recol·lect recol·lecta recol·lectada recol·lectades recol·lectaia recol·lectaien recol·lectaies recol·lectam recol·lectant recol·lectar recol·lectara recol·lectaran recol·lectarem recol·lectaren recol·lectares recol·lectareu recol·lectaria recol·lectarien recol·lectaries recol·lectariva recol·lectariven recol·lectarives recol·lectarà recol·lectaràs recol·lectaré recol·lectaríem recol·lectaríeu recol·lectarívem recol·lectaríveu recol·lectassen recol·lectasses recol·lectassin recol·lectassis recol·lectat recol·lectats recol·lectau recol·lectava recol·lectaven recol·lectaves recol·lectavi recol·lectavo recol·lecte recol·lecteguem recol·lecteguessa recol·lecteguessen recol·lecteguesses recol·lectegueu recol·lectegués recol·lecteguéssom recol·lecteguéssou recol·lectem recol·lecten recol·lectes recol·lectessa recol·lectessen recol·lectesses recol·lectessi recol·lectessin recol·lectessis recol·lecteu recol·lecti recol·lectin recol·lectis recol·lecto recol·lectos recol·lects recol·lectà recol·lectàiem recol·lectàieu recol·lectàrem recol·lectàreu recol·lectàs recol·lectàssem recol·lectàsseu recol·lectàssim recol·lectàssiu recol·lectàvem recol·lectàvets recol·lectàveu recol·lectàvom recol·lectés recol·lectéssem recol·lectésseu recol·lectéssim recol·lectéssiu recol·lectí sept v.cent val v
recueillir

recol·locar /re.ko.ɫoˈka/ /re.koɫ.ɫoˈka/ /re.koɫ.ɫoˈkaɾ/ /rə.koɫ.ɫoˈka/ /rə.ku.ɫuˈka/ /rə.kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ recol·loc recol·loca recol·locada recol·locades recol·locam recol·locant recol·locar recol·locara recol·locaran recol·locarem recol·locaren recol·locares recol·locareu recol·locaria recol·locarien recol·locaries recol·locarà recol·locaràs recol·locaré recol·locaríem recol·locaríeu recol·locassen recol·locasses recol·locassin recol·locassis recol·locat recol·locats recol·locau recol·locava recol·locaven recol·locaves recol·loco recol·locà recol·locàrem recol·locàreu recol·locàs recol·locàssem recol·locàsseu recol·locàssim recol·locàssiu recol·locàvem recol·locàveu recol·loque recol·loquem recol·loquen recol·loques recol·loquessen recol·loquesses recol·loquessin recol·loquessis recol·loqueu recol·loqui recol·loquin recol·loquis recol·loqués recol·loquéssem recol·loquésseu recol·loquéssim recol·loquéssiu recol·loquí sept val v
relocaliser

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
recommandation

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recoman recomana recomanada recomanades recomanam recomanant recomanar recomanara recomanaran recomanarem recomanaren recomanares recomanareu recomanaria recomanarien recomanaries recomanarà recomanaràs recomanaré recomanaríem recomanaríeu recomanassen recomanasses recomanassin recomanassis recomanat recomanats recomanau recomanava recomanaven recomanaves recomane recomanem recomanen recomanes recomanessen recomanesses recomanessin recomanessis recomaneu recomani recomanin recomanis recomano recomanà recomanàrem recomanàreu recomanàs recomanàssem recomanàsseu recomanàssim recomanàssiu recomanàvem recomanàveu recomanés recomanéssem recomanésseu recomanéssim recomanéssiu recomaní sept val v
recommander

recomençar /re.ko.menˈsa/ /re.ko.menˈsaɾ/ /rə.ko.mənˈsa/ /rə.ku.mənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ recomence recomenceguem recomenceguessa recomenceguessen recomenceguesses recomencegueu recomencegués recomenceguéssom recomenceguéssou recomencem recomencen recomences recomencessa recomencessen recomencesses recomencessi recomencessin recomencessis recomenceu recomenci recomencin recomencis recomencés recomencéssem recomencésseu recomencéssim recomencéssiu recomencí recomenç recomença recomençada recomençades recomençaia recomençaien recomençaies recomençam recomençant recomençar recomençara recomençaran recomençarem recomençaren recomençares recomençareu recomençaria recomençarien recomençaries recomençariva recomençariven recomençarives recomençarà recomençaràs recomençaré recomençaríem recomençaríeu recomençarívem recomençaríveu recomençassen recomençasses recomençassin recomençassis recomençat recomençats recomençau recomençava recomençaven recomençaves recomençavi recomençavo recomenço recomenços recomençà recomençàiem recomençàieu recomençàrem recomençàreu recomençàs recomençàssem recomençàsseu recomençàssim recomençàssiu recomençàvem recomençàvets recomençàveu recomençàvom sept v.cent val v
recommencer

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
récompense

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recompens recompensa recompensada recompensades recompensaia recompensaien recompensaies recompensam recompensant recompensar recompensara recompensaran recompensarem recompensaren recompensares recompensareu recompensaria recompensarien recompensaries recompensariva recompensariven recompensarives recompensarà recompensaràs recompensaré recompensaríem recompensaríeu recompensarívem recompensaríveu recompensassen recompensasses recompensassin recompensassis recompensat recompensats recompensau recompensava recompensaven recompensaves recompensavi recompensavo recompense recompenseguem recompenseguessa recompenseguessen recompenseguesses recompensegueu recompensegués recompenseguéssom recompenseguéssou recompensem recompensen recompenses recompensessa recompensessen recompensesses recompensessi recompensessin recompensessis recompenseu recompensi recompensin recompensis recompenso recompensos recompenss recompensà recompensàiem recompensàieu recompensàrem recompensàreu recompensàs recompensàssem recompensàsseu recompensàssim recompensàssiu recompensàvem recompensàvets recompensàveu recompensàvom recompensés recompenséssem recompensésseu recompenséssim recompenséssiu recompensí sept v.cent val v
récompenser

recompondre /re.komˈpɔn.dɾe/ /rə.kumˈpɔn.dɾə/ bal eiv occ recompon recomponc recompondran recompondre recompondrem recompondreu recompondria recompondrien recompondries recompondrà recompondràs recompondré recompondríem recompondríeu recomponem recomponen recomponent recomponeu recomponga recomponguem recomponguen recomponguera recompongueren recompongueres recompongues recomponguessen recomponguesses recomponguessin recomponguessis recompongueu recompongui recomponguin recomponguis recompongué recomponguérem recomponguéreu recompongués recomponguéssem recomponguésseu recomponguéssim recomponguéssiu recomponguí recomponia recomponien recomponies recomponieu recompons recomponíem recompost recomposta recompostes recompostos v.cent val v
recomposer

recomptar /re.komˈta/ /re.komˈtaɾ/ /rə.komˈta/ /rə.kumˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recompt recompta recomptada recomptades recomptaia recomptaien recomptaies recomptam recomptant recomptar recomptara recomptaran recomptarem recomptaren recomptares recomptareu recomptaria recomptarien recomptaries recomptariva recomptariven recomptarives recomptarà recomptaràs recomptaré recomptaríem recomptaríeu recomptarívem recomptaríveu recomptassen recomptasses recomptassin recomptassis recomptat recomptats recomptau recomptava recomptaven recomptaves recomptavi recomptavo recompte recompteguem recompteguessa recompteguessen recompteguesses recomptegueu recomptegués recompteguéssom recompteguéssou recomptem recompten recomptes recomptessa recomptessen recomptesses recomptessi recomptessin recomptessis recompteu recompti recomptin recomptis recompto recomptos recompts recomptà recomptàiem recomptàieu recomptàrem recomptàreu recomptàs recomptàssem recomptàsseu recomptàssim recomptàssiu recomptàvem recomptàvets recomptàveu recomptàvom recomptés recomptéssem recomptésseu recomptéssim recomptéssiu recomptí sept v.cent val v
recompter

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reconcilia reconciliada reconciliades reconciliam reconciliant reconciliar reconciliara reconciliaran reconciliarem reconciliaren reconciliares reconciliareu reconciliaria reconciliarien reconciliaries reconciliarà reconciliaràs reconciliaré reconciliaríem reconciliaríeu reconciliassen reconciliasses reconciliassin reconciliassis reconciliat reconciliats reconciliau reconciliava reconciliaven reconciliaves reconcilie reconciliem reconcilien reconcilies reconciliessen reconciliesses reconciliessin reconciliessis reconcilieu reconcilii reconcilio reconcilià reconciliàrem reconciliàreu reconciliàs reconciliàssem reconciliàsseu reconciliàssim reconciliàssiu reconciliàvem reconciliàveu reconciliés reconciliéssem reconciliésseu reconciliéssim reconciliéssiu reconcilií reconciliï reconciliïn reconciliïs sept val v
reconcilier

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
reconnaissance

reconeixement d'aprenentatges previs n masc
reconnaissance des acquis

reconfortar /re.koɱ.forˈta/ /re.koɱ.foɾˈta/ /re.koɱ.foɾˈtaɾ/ /rə.koɱ.foɾˈta/ /rə.kuɱ.furˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reconfort reconforta reconfortada reconfortades reconfortaia reconfortaien reconfortaies reconfortam reconfortant reconfortar reconfortara reconfortaran reconfortarem reconfortaren reconfortares reconfortareu reconfortaria reconfortarien reconfortaries reconfortariva reconfortariven reconfortarives reconfortarà reconfortaràs reconfortaré reconfortaríem reconfortaríeu reconfortarívem reconfortaríveu reconfortassen reconfortasses reconfortassin reconfortassis reconfortat reconfortats reconfortau reconfortava reconfortaven reconfortaves reconfortavi reconfortavo reconforte reconforteguem reconforteguessa reconforteguessen reconforteguesses reconfortegueu reconfortegués reconforteguéssom reconforteguéssou reconfortem reconforten reconfortes reconfortessa reconfortessen reconfortesses reconfortessi reconfortessin reconfortessis reconforteu reconforti reconfortin reconfortis reconforto reconfortos reconforts reconfortà reconfortàiem reconfortàieu reconfortàrem reconfortàreu reconfortàs reconfortàssem reconfortàsseu reconfortàssim reconfortàssiu reconfortàvem reconfortàvets reconfortàveu reconfortàvom reconfortés reconfortéssem reconfortésseu reconfortéssim reconfortéssiu reconfortí sept v.cent val v
réconforter

reconquerir /re.koŋ.keˈɾi/ /re.koŋ.keˈɾiɾ/ /rə.koŋ.kəˈɾi/ /rə.kuŋ.kəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reconquereix reconquereixa reconquereixen reconquereixes reconquereixi reconquereixin reconquereixis reconquereixo reconquereixs reconqueresc reconqueresca reconqueresquen reconqueresques reconqueresqui reconqueresquin reconqueresquis reconqueria reconquerida reconquerides reconquerien reconqueries reconqueriguem reconqueriguera reconquerigueren reconquerigueres reconqueriguessen reconqueriguesses reconqueriguessin reconqueriguessis reconquerigueu reconquerigueva reconquerigueven reconquerigueves reconquerigué reconqueriguérem reconqueriguéreu reconquerigués reconqueriguéssem reconqueriguésseu reconqueriguéssim reconqueriguéssiu reconqueriguévem reconqueriguéveu reconquerim reconquerint reconquerir reconquerira reconqueriran reconquerirem reconqueriren reconquerires reconquerireu reconqueriria reconqueririen reconqueriries reconqueririva reconqueririven reconqueririves reconquerirà reconqueriràs reconqueriré reconqueriríem reconqueriríeu reconquerirívem reconqueriríveu reconquerisc reconquerisca reconquerisco reconqueriscos reconquerisquem reconquerisquen reconquerisques reconquerisqueu reconquerissa reconquerissen reconquerisses reconquerissi reconquerissin reconquerissis reconquerist reconquerit reconquerits reconqueriu reconqueriva reconqueriven reconquerives reconquerix reconquerixa reconquerixen reconquerixes reconquerixi reconquerixin reconquerixis reconquerixo reconquerixos reconquerí reconqueríem reconqueríets reconqueríeu reconquerírem reconqueríreu reconquerís reconqueríscon reconqueríssem reconquerísseu reconqueríssim reconqueríssiu reconqueríssom reconqueríssou reconquerívem reconqueríveu reconqueríxon sept v.cent val v
reconquérir

reconquesta /re.koŋˈkes.ta/ /rə.koŋˈkes.tə/ /rə.kuŋˈkes.tə/ n fem
reconquête

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ reconstrueix reconstrueixen reconstrueixes reconstrueixi reconstrueixin reconstrueixis reconstrueixo reconstrueixs reconstruesc reconstruesca reconstruesquen reconstruesques reconstruesqui reconstruesquin reconstruesquis reconstruint reconstruir reconstruiran reconstruirem reconstruireu reconstruiria reconstruirien reconstruiries reconstruirà reconstruiràs reconstruiré reconstruiríem reconstruiríeu reconstruí reconstruíem reconstruíeu reconstruírem reconstruíreu reconstruís reconstruíssem reconstruísseu reconstruíssim reconstruíssiu reconstruïa reconstruïda reconstruïdes reconstruïen reconstruïes reconstruïguem reconstruïgueu reconstruïm reconstruïra reconstruïren reconstruïres reconstruïsc reconstruïsca reconstruïsquen reconstruïsques reconstruïssen reconstruïsses reconstruïssin reconstruïssis reconstruït reconstruïts reconstruïu reconstruïx reconstruïxen reconstruïxes reconstruïxo sept v.cent val v
reconstruire

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ bal occ reconec reconega reconeguda reconegudes reconeguem reconeguen reconeguera reconegueren reconegueres reconegues reconeguessen reconeguesses reconeguessin reconeguessis reconegueu reconegui reconeguin reconeguis reconegut reconeguts reconegué reconeguérem reconeguéreu reconegués reconeguéssem reconeguésseu reconeguéssim reconeguéssiu reconeguí reconeix reconeixem reconeixen reconeixent reconeixeran reconeixerem reconeixereu reconeixeria reconeixerien reconeixeries reconeixerà reconeixeràs reconeixeré reconeixeríem reconeixeríeu reconeixes reconeixeu reconeixia reconeixien reconeixies reconeixíem reconeixíeu reconèixer val v
reconnaître
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.
Confessar com a cosa pròpia.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
souvenir

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
rappeler

recrear /re.kɾeˈa/ /re.kɾeˈaɾ/ /rə.kɾeˈa/ alg bal eiv nota 1 occ recrea recreada recreades recream recreant recrear recreara recrearan recrearem recrearen recreares recreareu recrearia recrearien recrearies recrearà recrearàs recrearé recrearíem recrearíeu recreassen recreasses recreassin recreassis recreat recreats recreau recreava recreaven recreaves recree recreem recreen recrees recreessen recreesses recreessin recreessis recreeu recrei recreo recreà recreàrem recreàreu recreàs recreàssem recreàsseu recreàssim recreàssiu recreàvem recreàveu recreés recreéssem recreésseu recreéssim recreéssiu recreí recreï recreïn recreïs sept v.cent val v
récréer
Gaudir dels sentits, de manera relaxada.
Reproduir una cosa o una situació.

recriminalitzar /re.kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /re.kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /re.kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /rə.kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ recriminalitza recriminalitzada recriminalitzades recriminalitzant recriminalitzar recriminalitzaran recriminalitzarem recriminalitzaren recriminalitzares recriminalitzareu recriminalitzaria recriminalitzarien recriminalitzaries recriminalitzarà recriminalitzaràs recriminalitzaré recriminalitzaríem recriminalitzaríeu recriminalitzat recriminalitzats recriminalitzava recriminalitzaven recriminalitzaves recriminalitzem recriminalitzen recriminalitzes recriminalitzessen recriminalitzesses recriminalitzessin recriminalitzessis recriminalitzeu recriminalitzi recriminalitzin recriminalitzis recriminalitzo recriminalitzà recriminalitzàrem recriminalitzàreu recriminalitzàvem recriminalitzàveu recriminalitzés recriminalitzéssem recriminalitzésseu recriminalitzéssim recriminalitzéssiu recriminalitzí v
recriminaliser

recriminar /re.kɾi.miˈna/ /re.kɾi.miˈnaɾ/ /rə.kɾi.miˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recrimina recriminada recriminades recriminaia recriminaien recriminaies recriminam recriminant recriminar recriminara recriminaran recriminarem recriminaren recriminares recriminareu recriminaria recriminarien recriminaries recriminariva recriminariven recriminarives recriminarà recriminaràs recriminaré recriminaríem recriminaríeu recriminarívem recriminaríveu recriminassen recriminasses recriminassin recriminassis recriminat recriminats recriminau recriminava recriminaven recriminaves recriminavi recriminavo recrimine recrimineguem recrimineguessa recrimineguessen recrimineguesses recriminegueu recriminegués recrimineguéssom recrimineguéssou recriminem recriminen recrimines recriminessa recriminessen recriminesses recriminessi recriminessin recriminessis recrimineu recrimini recriminin recriminis recrimino recriminos recriminà recriminàiem recriminàieu recriminàrem recriminàreu recriminàs recriminàssem recriminàsseu recriminàssim recriminàssiu recriminàvem recriminàvets recriminàveu recriminàvom recriminés recriminéssem recriminésseu recriminéssim recriminéssiu recriminí recrimín sept v.cent val v
récriminer

recta /ˈrɛk.ta/ /ˈrɛk.tə/ /ˈrɛk.tɛ/ n fem
droite
Successió de punts en un mateix pla.
balle rapide
(beisbol) Llançament precís i potent en què la pilota descriu una trajectòria gairebé plana a gran velocitat.

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
rectangle

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ recta rectes adj masc
droit
Que segueix la trajectòria sense corbes, tot dret.

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
rectum
Part final de l'intestí.

rectificació /rek.ti.fi.ka.siˈo/ /rək.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
rectification

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
recteur

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ n masc
président
Persona que té a càrrec seu la direcció d'una universitat.
curé
Sacerdot del culte catòlic encarregat d'una rectoria o d'una parròquia.

rectorat n masc
rectorat

rectoria /rek.toˈɾi.a/ /rək.toˈɾi.ə/ /rək.tuˈɾi.ə/ /rət.toˈɾi.ə/ /rət.tuˈɾi.ə/ n fem
cure
Casa i oficina del rector d’una església.

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
rattrapage
Fet d'assolir un alumne el nivell de coneixements i destreses que li pertoca per la seva edat com a resultat d'un ensenyament de recuperació.
replacement récupération
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurrent /re.kuˈren/ /re.kuˈrent/ /rə.kuˈren/ /rə.kuˈrent/ adj
récurrent

recurs didàctic n masc
ressource didactique

recurs turístic n masc
centre d'intêret turistique

recursivitat /re.kur.si.βiˈtat/ /re.kuɾ.si.viˈtat/ /re.kuɾ.si.βiˈtat/ /rə.kur.si.βiˈtat/ /rə.kuɾ.si.viˈtat/ n fem
récursivité

recusar /re.kuˈza/ /re.kuˈzaɾ/ /rə.kuˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recusa recusada recusades recusaia recusaien recusaies recusam recusant recusar recusara recusaran recusarem recusaren recusares recusareu recusaria recusarien recusaries recusariva recusariven recusarives recusarà recusaràs recusaré recusaríem recusaríeu recusarívem recusaríveu recusassen recusasses recusassin recusassis recusat recusats recusau recusava recusaven recusaves recusavi recusavo recuse recuseguem recuseguessa recuseguessen recuseguesses recusegueu recusegués recuseguéssom recuseguéssou recusem recusen recuses recusessa recusessen recusesses recusessi recusessin recusessis recuseu recusi recusin recusis recuso recusos recusà recusàiem recusàieu recusàrem recusàreu recusàs recusàssem recusàsseu recusàssim recusàssiu recusàvem recusàvets recusàveu recusàvom recusés recuséssem recusésseu recuséssim recuséssiu recusí recús sept v.cent val v
récuser

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
réciproque

recórrer /reˈko.re/ /reˈko.reɾ/ /rəˈko.rə/ v
recourir
Anar a demanar assistència, ajut, consell, favor.
parcourir
Fer un trajecte.

redacció /re.ðak.siˈo/ /rə.ðək.siˈo/ n fem
composition

redactar /re.ðakˈta/ /re.ðakˈtaɾ/ /rə.ðəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ redact redacta redactada redactades redactaia redactaien redactaies redactam redactant redactar redactara redactaran redactarem redactaren redactares redactareu redactaria redactarien redactaries redactariva redactariven redactarives redactarà redactaràs redactaré redactaríem redactaríeu redactarívem redactaríveu redactassen redactasses redactassin redactassis redactat redactats redactau redactava redactaven redactaves redactavi redactavo redacte redacteguem redacteguessa redacteguessen redacteguesses redactegueu redactegués redacteguéssom redacteguéssou redactem redacten redactes redactessa redactessen redactesses redactessi redactessin redactessis redacteu redacti redactin redactis redacto redactos redacts redactà redactàiem redactàieu redactàrem redactàreu redactàs redactàssem redactàsseu redactàssim redactàssiu redactàvem redactàvets redactàveu redactàvom redactés redactéssem redactésseu redactéssim redactéssiu redactí sept v.cent val v
redactar
Escriure una redacció.

redefinir /re.ðe.fiˈni/ /re.ðe.fiˈniɾ/ /rə.ðə.fiˈni/ bal n-occ occ redefineix redefineixen redefineixes redefineixi redefineixin redefineixis redefineixo redefinesc redefinesqui redefinesquin redefinesquis redefinia redefinida redefinides redefinien redefinies redefiniguem redefinigueu redefinim redefinint redefinir redefinira redefiniran redefinirem redefiniren redefinires redefinireu redefiniria redefinirien redefiniries redefinirà redefiniràs redefiniré redefiniríem redefiniríeu redefinisc redefinisca redefinisquen redefinisques redefinissen redefinisses redefinissin redefinissis redefinit redefinits redefiniu redefinix redefinixen redefinixes redefinixo redefiní redefiníem redefiníeu redefinírem redefiníreu redefinís redefiníssem redefinísseu redefiníssim redefiníssiu sept val v
redéfinir

redir /reˈði/ /reˈðiɾ/ /rəˈði/ L'imperatiu «redis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal occ redeia redeien redeies redeim redeis redic rediem redient redieu rediga redigau rediguem rediguen rediguera redigueren redigueres redigues rediguessen rediguesses rediguessin rediguessis redigueu redigui rediguin rediguis redigué rediguérem rediguéreu redigués rediguéssem rediguésseu rediguéssim rediguéssiu rediguí redir rediran redirem redireu rediria redirien rediries redirà rediràs rediré rediríem rediríeu redis redit redita redites redits rediu rediuen redius redèiem redèieu redéiem redéieu val v
redire

redirecció /re.ði.ɾek.siˈo/ /rə.ði.ɾək.siˈo/ n fem
redirection

redirigir /re.ði.ɾiˈd͡ʒi/ /re.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /re.ði.ɾiˈʒi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ redirigeix redirigeixa redirigeixen redirigeixes redirigeixi redirigeixin redirigeixis redirigeixo redirigeixs redirigesc redirigesca redirigesquen redirigesques redirigesqui redirigesquin redirigesquis redirigia redirigida redirigides redirigien redirigies redirigiguem redirigiguera redirigigueren redirigigueres redirigiguessen redirigiguesses redirigiguessin redirigiguessis redirigigueu redirigigueva redirigigueven redirigigueves redirigigué redirigiguérem redirigiguéreu redirigigués redirigiguéssem redirigiguésseu redirigiguéssim redirigiguéssiu redirigiguévem redirigiguéveu redirigim redirigint redirigir redirigira redirigiran redirigirem redirigiren redirigires redirigireu redirigiria redirigirien redirigiries redirigiriva redirigiriven redirigirives redirigirà redirigiràs redirigiré redirigiríem redirigiríeu redirigirívem redirigiríveu redirigisc redirigisca redirigisco redirigiscos redirigisquem redirigisquen redirigisques redirigisqueu redirigissa redirigissen redirigisses redirigissi redirigissin redirigissis redirigist redirigit redirigits redirigiu redirigiva redirigiven redirigives redirigix redirigixa redirigixen redirigixes redirigixi redirigixin redirigixis redirigixo redirigixos redirigí redirigíem redirigíets redirigíeu redirigírem redirigíreu redirigís redirigíscon redirigíssem redirigísseu redirigíssim redirigíssiu redirigíssom redirigíssou redirigívem redirigíveu redirigíxon sept v.cent val v
rediriger

redistribuir /re.ðis.tɾi.buˈiɾ/ /re.ðis.tɾi.βuˈi/ /rə.ðis.tɾi.βuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ redistribueix redistribueixen redistribueixes redistribueixi redistribueixin redistribueixis redistribueixo redistribueixs redistribuesc redistribuesca redistribuesquen redistribuesques redistribuesqui redistribuesquin redistribuesquis redistribuint redistribuir redistribuiran redistribuirem redistribuireu redistribuiria redistribuirien redistribuiries redistribuirà redistribuiràs redistribuiré redistribuiríem redistribuiríeu redistribuí redistribuíem redistribuíeu redistribuírem redistribuíreu redistribuís redistribuíssem redistribuísseu redistribuíssim redistribuíssiu redistribuïa redistribuïda redistribuïdes redistribuïen redistribuïes redistribuïguem redistribuïgueu redistribuïm redistribuïra redistribuïren redistribuïres redistribuïsc redistribuïsca redistribuïsquen redistribuïsques redistribuïssen redistribuïsses redistribuïssin redistribuïssis redistribuït redistribuïts redistribuïu redistribuïx redistribuïxen redistribuïxes redistribuïxo sept v.cent val v
redistribuer

redoblant /re.ðoˈbɫant/ /re.ðoˈβɫan/ /rə.ðoˈbɫant/ /rə.ðubˈbɫan/ /rə.ðuˈbɫan/ /rə.ðuˈβɫan/ n masc
caisse roulante

redoblar /re.ðobˈbɫa/ /re.ðoˈbɫaɾ/ /re.ðoˈβɫa/ /rə.ðobˈbɫa/ /rə.ðubˈbɫa/ /rə.ðuˈβɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ redobl redobla redoblada redoblades redoblaia redoblaien redoblaies redoblam redoblant redoblar redoblara redoblaran redoblarem redoblaren redoblares redoblareu redoblaria redoblarien redoblaries redoblariva redoblariven redoblarives redoblarà redoblaràs redoblaré redoblaríem redoblaríeu redoblarívem redoblaríveu redoblassen redoblasses redoblassin redoblassis redoblat redoblats redoblau redoblava redoblaven redoblaves redoblavi redoblavo redoble redobleguem redobleguessa redobleguessen redobleguesses redoblegueu redoblegués redobleguéssom redobleguéssou redoblem redoblen redobles redoblessa redoblessen redoblesses redoblessi redoblessin redoblessis redobleu redobli redoblin redoblis redoblo redoblos redobls redoblà redoblàiem redoblàieu redoblàrem redoblàreu redoblàs redoblàssem redoblàsseu redoblàssim redoblàssiu redoblàvem redoblàvets redoblàveu redoblàvom redoblés redobléssem redoblésseu redobléssim redobléssiu redoblí sept v.cent val v
redoubler
(rugbi) Acompanyar, el jugador que fa una pilota, el moviment de la pilota.

redreç /reˈðɾes/ /rəˈðɾəs/ /rəˈðɾɛs/ n masc
redressement

redubtar /re.ðupˈta/ /re.ðupˈtaɾ/ /rə.ðupˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ redubt redubta redubtada redubtades redubtaia redubtaien redubtaies redubtam redubtant redubtar redubtara redubtaran redubtarem redubtaren redubtares redubtareu redubtaria redubtarien redubtaries redubtariva redubtariven redubtarives redubtarà redubtaràs redubtaré redubtaríem redubtaríeu redubtarívem redubtaríveu redubtassen redubtasses redubtassin redubtassis redubtat redubtats redubtau redubtava redubtaven redubtaves redubtavi redubtavo redubte redubteguem redubteguessa redubteguessen redubteguesses redubtegueu redubtegués redubteguéssom redubteguéssou redubtem redubten redubtes redubtessa redubtessen redubtesses redubtessi redubtessin redubtessis redubteu redubti redubtin redubtis redubto redubtos redubts redubtà redubtàiem redubtàieu redubtàrem redubtàreu redubtàs redubtàssem redubtàsseu redubtàssim redubtàssiu redubtàvem redubtàvets redubtàveu redubtàvom redubtés redubtéssem redubtésseu redubtéssim redubtéssiu redubtí sept v.cent val v
redouter

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
réduction

reduflació /re.ðu.fɫa.siˈo/ /rə.ðu.fɫə.siˈo/ n fem
réduflation

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ bal n-occ occ redueix redueixen redueixes redueixi redueixin redueixis redueixo reduesc reduesqui reduesquin reduesquis reduint reduir reduiran reduirem reduireu reduiria reduirien reduiries reduirà reduiràs reduiré reduiríem reduiríeu reduí reduíem reduíeu reduírem reduíreu reduís reduíssem reduísseu reduíssim reduíssiu reduïa reduïda reduïdes reduïen reduïes reduïguem reduïgueu reduïm reduïra reduïren reduïres reduïsc reduïsca reduïsquen reduïsques reduïssen reduïsses reduïssin reduïssis reduït reduïts reduïu reduïx reduïxen reduïxes reduïxo sept val v
réduire
disminuir

redós /reˈðos/ /rəˈðos/ n masc
abri

reeducació n fem
réeducation

reeducar /re.e.ðuˈka/ /re.e.ðuˈkaɾ/ /rə.ə.ðuˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reeduc reeduca reeducada reeducades reeducaia reeducaien reeducaies reeducam reeducant reeducar reeducara reeducaran reeducarem reeducaren reeducares reeducareu reeducaria reeducarien reeducaries reeducariva reeducariven reeducarives reeducarà reeducaràs reeducaré reeducaríem reeducaríeu reeducarívem reeducaríveu reeducassen reeducasses reeducassin reeducassis reeducat reeducats reeducau reeducava reeducaven reeducaves reeducavi reeducavo reeduco reeducos reeducà reeducàiem reeducàieu reeducàrem reeducàreu reeducàs reeducàssem reeducàsseu reeducàssim reeducàssiu reeducàvem reeducàvets reeducàveu reeducàvom reeduque reeduqueguem reeduqueguessa reeduqueguessen reeduqueguesses reeduquegueu reeduquegués reeduqueguéssom reeduqueguéssou reeduquem reeduquen reeduques reeduquessa reeduquessen reeduquesses reeduquessi reeduquessin reeduquessis reeduqueu reeduqui reeduquin reeduquis reeduqués reeduquéssem reeduquésseu reeduquéssim reeduquéssiu reeduquí sept v.cent val v
rééduquer

reeixir /re.ejˈʃi/ /re.ejˈʃiɾ/ /re.eˈʃi/ n-occ occ reeixia reeixida reeixides reeixien reeixies reeixim reeixint reeixir reeixiran reeixirem reeixiren reeixires reeixireu reeixiria reeixirien reeixiries reeixirà reeixiràs reeixiré reeixiríem reeixiríeu reeixissin reeixissis reeixit reeixits reeixiu reeixí reeixíem reeixíeu reeixírem reeixíreu reeixís reeixíssim reeixíssiu reïsc reïsca reïsquem reïsquen reïsquera reïsqueren reïsqueres reïsques reïsquessen reïsquesses reïsqueu reïsqué reïsquérem reïsquéreu reïsqués reïsquéssem reïsquésseu reïsquí reïx reïxen reïxes reïxi reïxin reïxis reïxo sept val v
réussir
Una cosa, eixir bé a qui se la proposa.
Una persona, tenir succés, reeiximent, en quelcom que emprèn.

reemplaçable /re.em.pɫaˈsa.bɫe/ /re.em.pɫaˈsa.βɫe/ /re.em.pɫaˈsab.bɫe/ /rə.əm.pɫəˈsa.βɫə/ /rə.əm.pɫəˈsab.bɫə/ adj
remplaçable

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ n masc
remplacement

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ reemplace reemplaceguem reemplaceguessa reemplaceguessen reemplaceguesses reemplacegueu reemplacegués reemplaceguéssom reemplaceguéssou reemplacem reemplacen reemplaces reemplacessa reemplacessen reemplacesses reemplacessi reemplacessin reemplacessis reemplaceu reemplaci reemplacin reemplacis reemplacés reemplacéssem reemplacésseu reemplacéssim reemplacéssiu reemplací reemplaç reemplaça reemplaçada reemplaçades reemplaçaia reemplaçaien reemplaçaies reemplaçam reemplaçant reemplaçar reemplaçara reemplaçaran reemplaçarem reemplaçaren reemplaçares reemplaçareu reemplaçaria reemplaçarien reemplaçaries reemplaçariva reemplaçariven reemplaçarives reemplaçarà reemplaçaràs reemplaçaré reemplaçaríem reemplaçaríeu reemplaçarívem reemplaçaríveu reemplaçassen reemplaçasses reemplaçassin reemplaçassis reemplaçat reemplaçats reemplaçau reemplaçava reemplaçaven reemplaçaves reemplaçavi reemplaçavo reemplaço reemplaços reemplaçà reemplaçàiem reemplaçàieu reemplaçàrem reemplaçàreu reemplaçàs reemplaçàssem reemplaçàsseu reemplaçàssim reemplaçàssiu reemplaçàvem reemplaçàvets reemplaçàveu reemplaçàvom sept v.cent val v
remplacer

reenviar /re.em.biˈa/ /re.eɱ.viˈaɾ/ /rə.əm.biˈa/ /rə.əɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reenvia reenviada reenviades reenviam reenviant reenviar reenviara reenviaran reenviarem reenviaren reenviares reenviareu reenviaria reenviarien reenviaries reenviarà reenviaràs reenviaré reenviaríem reenviaríeu reenviassen reenviasses reenviassin reenviassis reenviat reenviats reenviau reenviava reenviaven reenviaves reenvie reenviem reenvien reenvies reenviessen reenviesses reenviessin reenviessis reenvieu reenvii reenvio reenvià reenviàrem reenviàreu reenviàs reenviàssem reenviàsseu reenviàssim reenviàssiu reenviàvem reenviàveu reenviés reenviéssem reenviésseu reenviéssim reenviéssiu reenvií reenviï reenviïn reenviïs sept val v
renvoyer

refecció /re.fek.siˈo/ /rə.fək.siˈo/ n fem
réfection réparation restauration
Substitució de material per a la conservació de mecaderies.
Obra de reparació, millora, o remodelació en una construcció.
Àpat que fan els monjos en un monestir.

refegir /re.feˈd͡ʒi/ /re.feˈd͡ʒiɾ/ /re.feˈʒi/ /rə.fəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ refegeix refegeixen refegeixes refegeixi refegeixin refegeixis refegeixo refegeixs refegesc refegesca refegesquen refegesques refegesqui refegesquin refegesquis refegia refegida refegides refegien refegies refegiguem refegigueu refegim refegint refegir refegira refegiran refegirem refegiren refegires refegireu refegiria refegirien refegiries refegirà refegiràs refegiré refegiríem refegiríeu refegisc refegisca refegisquen refegisques refegissen refegisses refegissin refegissis refegit refegits refegiu refegix refegixen refegixes refegixo refegí refegíem refegíeu refegírem refegíreu refegís refegíssem refegísseu refegíssim refegíssiu refig refigen refiges refigi refigin refigis refija sept v.cent val v
reprendre de quelquechose

referenciar /re.fe.ɾen.siˈa/ /re.fe.ɾen.siˈaɾ/ /rə.fə.ɾən.siˈa/ alg bal eiv nota 1 occ referencia referenciada referenciades referenciam referenciant referenciar referenciara referenciaran referenciarem referenciaren referenciares referenciareu referenciaria referenciarien referenciaries referenciarà referenciaràs referenciaré referenciaríem referenciaríeu referenciassen referenciasses referenciassin referenciassis referenciat referenciats referenciau referenciava referenciaven referenciaves referencie referenciem referencien referencies referenciessen referenciesses referenciessin referenciessis referencieu referencii referencio referencià referenciàrem referenciàreu referenciàs referenciàssem referenciàsseu referenciàssim referenciàssiu referenciàvem referenciàveu referenciés referenciéssem referenciésseu referenciéssim referenciéssiu referencií referenciï referenciïn referenciïs sept v.cent val v
référencer

referent /re.feˈɾen/ /re.feˈɾent/ /rə.fəˈɾen/ /rə.fəˈɾent/ adj
concernant
Que fa referència o que expressa una relació.

referent /re.feˈɾen/ /re.feˈɾent/ /rə.fəˈɾen/ /rə.fəˈɾent/ n masc
référent
Allò que es pren com a model a seguir.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ refereix refereixa refereixen refereixes refereixi refereixin refereixis refereixo refereixs referesc referesca referesquen referesques referesqui referesquin referesquis referia referida referides referien referies referiguem referiguera referigueren referigueres referiguessen referiguesses referiguessin referiguessis referigueu referigueva referigueven referigueves referigué referiguérem referiguéreu referigués referiguéssem referiguésseu referiguéssim referiguéssiu referiguévem referiguéveu referim referint referir referira referiran referirem referiren referires referireu referiria referirien referiries refeririva refeririven referirives referirà referiràs referiré referiríem referiríeu referirívem referiríveu referisc referisca referisco referiscos referisquem referisquen referisques referisqueu referissa referissen referisses referissi referissin referissis referist referit referits referiu referiva referiven referives referix referixa referixen referixes referixi referixin referixis referixo referixos referí referíem referíets referíeu referírem referíreu referís referíscon referíssem referísseu referíssim referíssiu referíssom referíssou referívem referíveu referíxon sept v.cent val v
référer

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
référence
Fet de referir o referir-se.
Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.
références
(generalment en plural) Informació sobre les qualitats laborals d'una persona, generalment amb la recomanació d'un encarregat d'empresa per al qui s'ha treballat abans.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
réferéndum

refilar /re.fiˈɫa/ /re.fiˈɫaɾ/ /rə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refil refila refilada refilades refilam refilant refilar refilara refilaran refilarem refilaren refilares refilareu refilaria refilarien refilaries refilarà refilaràs refilaré refilaríem refilaríeu refilassen refilasses refilassin refilassis refilat refilats refilau refilava refilaven refilaves refile refilem refilen refiles refilessen refilesses refilessin refilessis refileu refili refilin refilis refilo refilà refilàrem refilàreu refilàs refilàssem refilàsseu refilàssim refilàssiu refilàvem refilàveu refilés refiléssem refilésseu refiléssim refiléssiu refilí sept val v
gazouiller
(intransitiu) Cantar de forma aguda, prolongada i modulada com el canari, el rossinyol i altres ocells.

refilet /re.fiˈɫet/ /rə.fiˈɫət/ /rə.fiˈɫɛt/ n masc
gazouillement

reflació /re.fɫa.siˈo/ /rə.fɫə.siˈo/ n fem
reflation

reflectir /re.fɫekˈti/ /re.fɫekˈtiɾ/ /rə.fɫəkˈti/ bal n-occ occ reflecteix reflecteixen reflecteixes reflecteixi reflecteixin reflecteixis reflecteixo reflectesc reflectesqui reflectesquin reflectesquis reflectia reflectida reflectides reflectien reflecties reflectiguem reflectigueu reflectim reflectint reflectir reflectira reflectiran reflectirem reflectiren reflectires reflectireu reflectiria reflectirien reflectiries reflectirà reflectiràs reflectiré reflectiríem reflectiríeu reflectisc reflectisca reflectisquen reflectisques reflectissen reflectisses reflectissin reflectissis reflectit reflectits reflectiu reflectix reflectixen reflectixes reflectixo reflectí reflectíem reflectíeu reflectírem reflectíreu reflectís reflectíssem reflectísseu reflectíssim reflectíssiu sept val v
refléter

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
reflet
Cosa que es veu reflectida.
réflexe
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflex condicionat n masc
réflexe conditionné

reflexionar /re.fɫek.si.oˈna/ /re.fɫek.si.oˈnaɾ/ /rə.fɫək.si.oˈna/ /rə.fɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reflexion reflexiona reflexionada reflexionades reflexionaia reflexionaien reflexionaies reflexionam reflexionant reflexionar reflexionara reflexionaran reflexionarem reflexionaren reflexionares reflexionareu reflexionaria reflexionarien reflexionaries reflexionariva reflexionariven reflexionarives reflexionarà reflexionaràs reflexionaré reflexionaríem reflexionaríeu reflexionarívem reflexionaríveu reflexionassen reflexionasses reflexionassin reflexionassis reflexionat reflexionats reflexionau reflexionava reflexionaven reflexionaves reflexionavi reflexionavo reflexione reflexioneguem reflexioneguessa reflexioneguessen reflexioneguesses reflexionegueu reflexionegués reflexioneguéssom reflexioneguéssou reflexionem reflexionen reflexiones reflexionessa reflexionessen reflexionesses reflexionessi reflexionessin reflexionessis reflexioneu reflexioni reflexionin reflexionis reflexiono reflexionos reflexions reflexionà reflexionàiem reflexionàieu reflexionàrem reflexionàreu reflexionàs reflexionàssem reflexionàsseu reflexionàssim reflexionàssiu reflexionàvem reflexionàvets reflexionàveu reflexionàvom reflexionés reflexionéssem reflexionésseu reflexionéssim reflexionéssiu reflexioní sept v.cent val v
réflechir

reflexió /re.fɫek.siˈo/ /rə.fɫək.siˈo/ n fem
réflexion
Acció de reflexionar.

reflexió difusa n fem
réflexion diffuse

reflexió especular n fem
réflexion spéculaire

reforma educativa n fem
réforme de l'éducation

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reform reforma reformada reformades reformam reformant reformar reformara reformaran reformarem reformaren reformares reformareu reformaria reformarien reformaries reformarà reformaràs reformaré reformaríem reformaríeu reformassen reformasses reformassin reformassis reformat reformats reformau reformava reformaven reformaves reforme reformem reformen reformes reformessen reformesses reformessin reformessis reformeu reformi reformin reformis reformo reformà reformàrem reformàreu reformàs reformàssem reformàsseu reformàssim reformàssiu reformàvem reformàveu reformés reforméssem reformésseu reforméssim reforméssiu reformí sept val v
reformer
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
renforcement

refrany /reˈfɾaɲ/ /rəˈfɾaɲ/ n masc
dire

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ refred refreda refredada refredades refredam refredant refredar refredara refredaran refredarem refredaren refredares refredareu refredaria refredarien refredaries refredarà refredaràs refredaré refredaríem refredaríeu refredassen refredasses refredassin refredassis refredat refredats refredau refredava refredaven refredaves refrede refredem refreden refredes refredessen refredesses refredessin refredessis refredeu refredi refredin refredis refredo refredà refredàrem refredàreu refredàs refredàssem refredàsseu refredàssim refredàssiu refredàvem refredàveu refredés refredéssem refredésseu refredéssim refredéssiu refredí sept val v
refroidir
Reduir la temperatura.
prendre froid
(pronominal) Agafar un refredat.

refredar-se v
refroidir
Forma pronominal de refredar.
(medicina) agafar un refredat

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
rhume

refregir /re.fɾeˈd͡ʒi/ /re.fɾeˈd͡ʒiɾ/ /re.fɾeˈʒi/ /rə.fɾəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ refregeix refregeixen refregeixes refregeixi refregeixin refregeixis refregeixo refregeixs refregesc refregesca refregesquen refregesques refregesqui refregesquin refregesquis refregia refregida refregides refregien refregies refregiguem refregigueu refregim refregint refregir refregira refregiran refregirem refregiren refregires refregireu refregiria refregirien refregiries refregirà refregiràs refregiré refregiríem refregiríeu refregisc refregisca refregisquen refregisques refregissen refregisses refregissin refregissis refregit refregits refregiu refregix refregixen refregixes refregixo refregí refregíem refregíeu refregírem refregíreu refregís refregíssem refregísseu refregíssim refregíssiu refrig refrigen refriges refrigi refrigin refrigis refrija refrit refrita refrites refrits sept v.cent val v
frire pendant plus de temps

refresc /reˈfɾesk/ /rəˈfɾəsk/ /rəˈfɾɛsk/ n masc
rafraîchissement

refrescar /re.fɾesˈka/ /re.fɾesˈkaɾ/ /rə.fɾəsˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ refresc refresca refrescada refrescades refrescaia refrescaien refrescaies refrescam refrescant refrescar refrescara refrescaran refrescarem refrescaren refrescares refrescareu refrescaria refrescarien refrescaries refrescariva refrescariven refrescarives refrescarà refrescaràs refrescaré refrescaríem refrescaríeu refrescarívem refrescaríveu refrescassen refrescasses refrescassin refrescassis refrescat refrescats refrescau refrescava refrescaven refrescaves refrescavi refrescavo refresco refrescos refrescà refrescàiem refrescàieu refrescàrem refrescàreu refrescàs refrescàssem refrescàsseu refrescàssim refrescàssiu refrescàvem refrescàvets refrescàveu refrescàvom refresque refresqueguem refresqueguessa refresqueguessen refresqueguesses refresquegueu refresquegués refresqueguéssom refresqueguéssou refresquem refresquen refresques refresquessa refresquessen refresquesses refresquessi refresquessin refresquessis refresqueu refresqui refresquin refresquis refresqués refresquéssem refresquésseu refresquéssim refresquéssiu refresquí sept v.cent val v
rafraîchissement

refrigerador /re.fɾi.d͡ʒe.ɾaˈðoɾ/ /re.fɾi.ʒe.ɾaˈðo/ /rə.fɾi.ʒə.ɾəˈðo/ n masc
réfrigérateur

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
refuge

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
réfugié

refús /reˈfus/ /rəˈfus/ n masc
refus

refús prohibit n masc
dégagement interdit

reg n masc
arrosage irrigazione

regal /reˈɣaɫ/ n masc
cadeau présent

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regal regala regalada regalades regalaia regalaien regalaies regalam regalant regalar regalara regalaran regalarem regalaren regalares regalareu regalaria regalarien regalaries regalariva regalariven regalarives regalarà regalaràs regalaré regalaríem regalaríeu regalarívem regalaríveu regalassen regalasses regalassin regalassis regalat regalats regalau regalava regalaven regalaves regalavi regalavo regale regaleguem regaleguessa regaleguessen regaleguesses regalegueu regalegués regaleguéssom regaleguéssou regalem regalen regales regalessa regalessen regalesses regalessi regalessin regalessis regaleu regali regalin regalis regalo regalos regals regalà regalàiem regalàieu regalàrem regalàreu regalàs regalàssem regalàsseu regalàssim regalàssiu regalàvem regalàvets regalàveu regalàvom regalés regaléssem regalésseu regaléssim regaléssiu regalí sept v.cent val v
suinter
Un cos desprendre un líquid, a gotes o a raigs, que corre per la seva superfície.
donner
Obsequiar graciosament amb un present.

regalia /re.ɣaˈɫi.a/ /rə.ɣəˈɫi.ə/ n fem
privilège
Privilegi, prerrogativa o dret que té algú (especialment un sobirà) sobre els seus dominis o assumptes.
redevance
Renda, royalty, o guany proporcional als béns que el generen.

regalim /re.ɣaˈɫim/ /rə.ɣəˈɫim/ n masc
filet

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
arroser

regatejar /re.ɣa.teˈd͡ʒa/ /re.ɣa.teˈd͡ʒaɾ/ /re.ɣa.teˈʒa/ /rə.ɣə.təˈd͡ʒa/ /rə.ɣə.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ regatege regategem regategen regateges regategessen regategesses regategessin regategessis regategeu regategi regategin regategis regategés regategéssem regategésseu regategéssim regategéssiu regategí regateig regateja regatejada regatejades regatejam regatejant regatejar regatejara regatejaran regatejarem regatejaren regatejares regatejareu regatejaria regatejarien regatejaries regatejarà regatejaràs regatejaré regatejaríem regatejaríeu regatejassen regatejasses regatejassin regatejassis regatejat regatejats regatejau regatejava regatejaven regatejaves regatejo regatejà regatejàrem regatejàreu regatejàs regatejàssem regatejàsseu regatejàssim regatejàssiu regatejàvem regatejàveu sept v.cent val v
marchander
Discutir un preu a la baixa.

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
régent

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reggaeton

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ adj masc
dirigeant

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ n masc
conseiller
Membre del ple d’un ajuntament, responsable de l’administració d'un municipi.

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
régiment

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
régional

registrar /re.d͡ʒisˈtɾa/ /re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /re.ʒisˈtɾa/ /rə.ʒisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ registr registra registrada registrades registram registrant registrar registrara registraran registrarem registraren registrares registrareu registraria registrarien registraries registrarà registraràs registraré registraríem registraríeu registrassen registrasses registrassin registrassis registrat registrats registrau registrava registraven registraves registre registrem registren registres registressen registresses registressin registressis registreu registri registrin registris registro registrà registràrem registràreu registràs registràssem registràsseu registràssim registràssiu registràvem registràveu registrés registréssem registrésseu registréssim registréssiu registrí sept val v
enregistrer

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
registre

registre cronològic acumulat n masc
compte chronologique

registre escolar n masc
registre scolaire

registre observacional n masc
registre d'observation

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
région

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
règle
Norma, guia.
menstruation
Menstruació.

regla d'acceleració n fem
règle d'accélération

regla de joc n fem
règle de jeu

regla dels 24 segons n fem
règle des 24 secondes

regla dels 3 segons n fem
règle des 3 secondes

regla dels 4,55 m n fem
règle des 4,55 m

regla dels 5 segons n fem
règle des 5 secondes

regla dels 8 segons n fem
règle des 8 secondes

reglament /re.ɣɫaˈmen/ /re.ɣɫaˈment/ /reɡ.ɡɫaˈmen/ /rə.ɣɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈment/ n masc
règlement

reglament de règim intern n masc
règlement intérieur

reglamentar /re.ɣɫa.menˈta/ /re.ɣɫa.menˈtaɾ/ /reɡ.ɡɫa.menˈta/ /rə.ɣɫə.mənˈta/ /rəɡ.ɡɫə.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reglament reglamenta reglamentada reglamentades reglamentaia reglamentaien reglamentaies reglamentam reglamentant reglamentar reglamentara reglamentaran reglamentarem reglamentaren reglamentares reglamentareu reglamentaria reglamentarien reglamentaries reglamentariva reglamentariven reglamentarives reglamentarà reglamentaràs reglamentaré reglamentaríem reglamentaríeu reglamentarívem reglamentaríveu reglamentassen reglamentasses reglamentassin reglamentassis reglamentat reglamentats reglamentau reglamentava reglamentaven reglamentaves reglamentavi reglamentavo reglamente reglamenteguem reglamenteguessa reglamenteguessen reglamenteguesses reglamentegueu reglamentegués reglamenteguéssom reglamenteguéssou reglamentem reglamenten reglamentes reglamentessa reglamentessen reglamentesses reglamentessi reglamentessin reglamentessis reglamenteu reglamenti reglamentin reglamentis reglamento reglamentos reglaments reglamentà reglamentàiem reglamentàieu reglamentàrem reglamentàreu reglamentàs reglamentàssem reglamentàsseu reglamentàssim reglamentàssiu reglamentàvem reglamentàvets reglamentàveu reglamentàvom reglamentés reglamentéssem reglamentésseu reglamentéssim reglamentéssiu reglamentí sept v.cent val v
réglementer

reglamentàriament /re.ɣɫa.menˌta.ɾi.aˈmen/ /re.ɣɫa.menˌta.ɾi.aˈment/ /reɡ.ɡɫa.menˌta.ɾi.aˈmen/ /rə.ɣɫə.mənˌta.ɾi.əˈmen/ /rəɡ.ɡɫə.mənˌta.ɾi.əˈmen/ /rəɡ.ɡɫə.mənˌta.ɾi.əˈment/ adv
réglementairement

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
règle

regleta /reɡˈɡɫe.ta/ /reˈɣɫe.ta/ /rəɡˈɡɫə.tə/ /rəɡˈɡɫɛ.tə/ /rəˈɣɫɛ.tə/ n fem
domino
Connector elèctric amb un suport aïllant sobre el qual es connecten un o més components elèctrics.

reglets n masc
réglettes

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
rêne

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
règne

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
royaume règne
Estat governat o representat per una monarquia.
règne royaume
Classificació dels ens naturals.

regressar /re.ɣɾeˈsa/ /re.ɣɾeˈsaɾ/ /rə.ɣɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ regressa regressada regressades regressaia regressaien regressaies regressam regressant regressar regressara regressaran regressarem regressaren regressares regressareu regressaria regressarien regressaries regressariva regressariven regressarives regressarà regressaràs regressaré regressaríem regressaríeu regressarívem regressaríveu regressassen regressasses regressassin regressassis regressat regressats regressau regressava regressaven regressaves regressavi regressavo regresse regresseguem regresseguessa regresseguessen regresseguesses regressegueu regressegués regresseguéssom regresseguéssou regressem regressen regresses regressessa regressessen regressesses regressessi regressessin regressessis regresseu regressi regressin regressis regresso regressos regressà regressàiem regressàieu regressàrem regressàreu regressàs regressàssem regressàsseu regressàssim regressàssiu regressàvem regressàvets regressàveu regressàvom regressés regresséssem regressésseu regresséssim regresséssiu regressí regrès sept v.cent val v
régresser

regressió n fem
régression
Procés inconscient mitjançant el qual una persona torna a una etapa anterior del seu desenvolupament.
(matemàtiques) Procés per a establir prediccions dels valors d'una variable a partir del coneixement dels valors d'una altra variable, amb la qual està linealment correlacionada.

reguitnar /re.ɣinˈna/ /re.ɣinˈnaɾ/ /rə.ɣinˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) reguitn reguitna reguitnada reguitnades reguitnam reguitnant reguitnar reguitnaran reguitnarem reguitnaren reguitnares reguitnareu reguitnaria reguitnarien reguitnaries reguitnarà reguitnaràs reguitnaré reguitnaríem reguitnaríeu reguitnassen reguitnasses reguitnassin reguitnassis reguitnat reguitnats reguitnau reguitnava reguitnaven reguitnaves reguitnem reguitnen reguitnes reguitnessen reguitnesses reguitnessin reguitnessis reguitneu reguitni reguitnin reguitnis reguitno reguitnà reguitnàrem reguitnàreu reguitnàs reguitnàssem reguitnàsseu reguitnàssim reguitnàssiu reguitnàvem reguitnàveu reguitnés reguitnéssem reguitnésseu reguitnéssim reguitnéssiu reguitní sept v
ruer
Tirar guitzes.

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ adj
régulier
Que segueix una regla.
Continu, uniforme sense alts i baixos.
moyen
(calc del castellà) Mitjà, del tipus més corrent, ni gros ni petit, ni més bo ni més dolent de l'usual.

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ regul regula regulada regulades regulam regulant regular regulara regularan regularem regularen regulares regulareu regularia regularien regularies regularà regularàs regularé regularíem regularíeu regulassen regulasses regulassin regulassis regulat regulats regulau regulava regulaven regulaves regule regulem regulen regules regulessen regulesses regulessin regulessis reguleu reguli regulin regulis regulo regulà regulàrem regulàreu regulàs regulàssem regulàsseu regulàssim regulàssiu regulàvem regulàveu regulés reguléssem regulésseu reguléssim reguléssiu regulí sept val v
régler
Posar una norma, una regla a seguir.
Mantenir en uns nivells determinats.

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
régence

rehabilitació n fem
réhabilitation

rei /ˈrɛj/ n masc
roi
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
roi des harengs

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
royal

reialme /reˈjaɫ.me/ /rəˈjaɫ.mə/ n masc
royaume

reig /ˈret͡ʃ/ n masc
courbine

reimplantar /re.im.pɫanˈta/ /re.im.pɫanˈtaɾ/ /rə.im.pɫənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reimplant reimplanta reimplantada reimplantades reimplantaia reimplantaien reimplantaies reimplantam reimplantant reimplantar reimplantara reimplantaran reimplantarem reimplantaren reimplantares reimplantareu reimplantaria reimplantarien reimplantaries reimplantariva reimplantariven reimplantarives reimplantarà reimplantaràs reimplantaré reimplantaríem reimplantaríeu reimplantarívem reimplantaríveu reimplantassen reimplantasses reimplantassin reimplantassis reimplantat reimplantats reimplantau reimplantava reimplantaven reimplantaves reimplantavi reimplantavo reimplante reimplanteguem reimplanteguessa reimplanteguessen reimplanteguesses reimplantegueu reimplantegués reimplanteguéssom reimplanteguéssou reimplantem reimplanten reimplantes reimplantessa reimplantessen reimplantesses reimplantessi reimplantessin reimplantessis reimplanteu reimplanti reimplantin reimplantis reimplanto reimplantos reimplants reimplantà reimplantàiem reimplantàieu reimplantàrem reimplantàreu reimplantàs reimplantàssem reimplantàsseu reimplantàssim reimplantàssiu reimplantàvem reimplantàvets reimplantàveu reimplantàvom reimplantés reimplantéssem reimplantésseu reimplantéssim reimplantéssiu reimplantí sept v.cent val v
réimplanter

reimposar /re.im.poˈza/ /re.im.poˈzaɾ/ /rə.im.poˈza/ /rə.im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reimposa reimposada reimposades reimposam reimposant reimposar reimposara reimposaran reimposarem reimposaren reimposares reimposareu reimposaria reimposarien reimposaries reimposarà reimposaràs reimposaré reimposaríem reimposaríeu reimposassen reimposasses reimposassin reimposassis reimposat reimposats reimposau reimposava reimposaven reimposaves reimpose reimposem reimposen reimposes reimposessen reimposesses reimposessin reimposessis reimposeu reimposi reimposin reimposis reimposo reimposà reimposàrem reimposàreu reimposàs reimposàssem reimposàsseu reimposàssim reimposàssiu reimposàvem reimposàveu reimposés reimposéssem reimposésseu reimposéssim reimposéssiu reimposí reimpòs sept val v
réimposer

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
reine
Forma femenina de rei.

reineta meridional n fem
rainette méridionale
Zool. (Hyla meridionalis Boettger 1874) Espècie de granota.

reinfecció /re.iɱ.fek.siˈo/ /rə.iɱ.fək.siˈo/ n fem
réinfection

reinserció /re.in.seɾ.siˈo/ n fem
réinsertion

reinstal·lar /re.ins.taɫˈɫa/ /re.ins.taɫˈɫaɾ/ /re.ins.taˈɫa/ /rə.ins.təɫˈɫa/ /rə.ins.təˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reinstal reinstal·la reinstal·lada reinstal·lades reinstal·laia reinstal·laien reinstal·laies reinstal·lam reinstal·lant reinstal·lar reinstal·lara reinstal·laran reinstal·larem reinstal·laren reinstal·lares reinstal·lareu reinstal·laria reinstal·larien reinstal·laries reinstal·lariva reinstal·lariven reinstal·larives reinstal·larà reinstal·laràs reinstal·laré reinstal·laríem reinstal·laríeu reinstal·larívem reinstal·laríveu reinstal·lassen reinstal·lasses reinstal·lassin reinstal·lassis reinstal·lat reinstal·lats reinstal·lau reinstal·lava reinstal·laven reinstal·laves reinstal·lavi reinstal·lavo reinstal·le reinstal·leguem reinstal·leguessa reinstal·leguessen reinstal·leguesses reinstal·legueu reinstal·legués reinstal·leguéssom reinstal·leguéssou reinstal·lem reinstal·len reinstal·les reinstal·lessa reinstal·lessen reinstal·lesses reinstal·lessi reinstal·lessin reinstal·lessis reinstal·leu reinstal·li reinstal·lin reinstal·lis reinstal·lo reinstal·los reinstal·là reinstal·làiem reinstal·làieu reinstal·làrem reinstal·làreu reinstal·làs reinstal·làssem reinstal·làsseu reinstal·làssim reinstal·làssiu reinstal·làvem reinstal·làvets reinstal·làveu reinstal·làvom reinstal·lés reinstal·léssem reinstal·lésseu reinstal·léssim reinstal·léssiu reinstal·lí sept v.cent val v
réinstaller

reintegracionisme /re.in.te.ɣɾa.si.oˈniz.me/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.oˈniz.mə/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.uˈniz.mə/ n masc
réintégrationnisme

reintegració /re.in.te.ɣɾa.siˈo/ /rə.in.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
réintégration

reintegrar /re.in.teˈɣɾa/ /re.in.teˈɣɾaɾ/ /rə.in.təˈɣɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reintegr reintegra reintegrada reintegrades reintegraia reintegraien reintegraies reintegram reintegrant reintegrar reintegrara reintegraran reintegrarem reintegraren reintegrares reintegrareu reintegraria reintegrarien reintegraries reintegrariva reintegrariven reintegrarives reintegrarà reintegraràs reintegraré reintegraríem reintegraríeu reintegrarívem reintegraríveu reintegrassen reintegrasses reintegrassin reintegrassis reintegrat reintegrats reintegrau reintegrava reintegraven reintegraves reintegravi reintegravo reintegre reintegreguem reintegreguessa reintegreguessen reintegreguesses reintegregueu reintegregués reintegreguéssom reintegreguéssou reintegrem reintegren reintegres reintegressa reintegressen reintegresses reintegressi reintegressin reintegressis reintegreu reintegri reintegrin reintegris reintegro reintegros reintegrs reintegrà reintegràiem reintegràieu reintegràrem reintegràreu reintegràs reintegràssem reintegràsseu reintegràssim reintegràssiu reintegràvem reintegràvets reintegràveu reintegràvom reintegrés reintegréssem reintegrésseu reintegréssim reintegréssiu reintegrí sept v.cent val v
réintégrer

reiteració /re.i.te.ɾa.siˈo/ /rə.i.tə.ɾə.siˈo/ n fem
réitération

reiteradament /re.i.teˌɾa.ðaˈmen/ /re.i.teˌɾa.ðaˈment/ /rə.i.təˌɾa.ðəˈmen/ /rə.i.təˌɾa.ðəˈment/ adv
à nouveau

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reiter reitera reiterada reiterades reiteraia reiteraien reiteraies reiteram reiterant reiterar reiterara reiteraran reiterarem reiteraren reiterares reiterareu reiteraria reiterarien reiteraries reiterariva reiterariven reiterarives reiterarà reiteraràs reiteraré reiteraríem reiteraríeu reiterarívem reiteraríveu reiterassen reiterasses reiterassin reiterassis reiterat reiterats reiterau reiterava reiteraven reiteraves reiteravi reiteravo reitere reitereguem reitereguessa reitereguessen reitereguesses reiteregueu reiteregués reitereguéssom reitereguéssou reiterem reiteren reiteres reiteressa reiteressen reiteresses reiteressi reiteressin reiteressis reitereu reiteri reiterin reiteris reitero reiteros reiters reiterà reiteràiem reiteràieu reiteràrem reiteràreu reiteràs reiteràssem reiteràsseu reiteràssim reiteràssiu reiteràvem reiteràvets reiteràveu reiteràvom reiterés reiteréssem reiterésseu reiteréssim reiteréssiu reiterí sept v.cent val v
réitérer

reivindicar /re.i.vin.diˈkaɾ/ /re.i.βin.diˈka/ /rə.i.vin.diˈka/ /rə.i.βin.diˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reivindic reivindica reivindicada reivindicades reivindicam reivindicant reivindicar reivindicara reivindicaran reivindicarem reivindicaren reivindicares reivindicareu reivindicaria reivindicarien reivindicaries reivindicarà reivindicaràs reivindicaré reivindicaríem reivindicaríeu reivindicassen reivindicasses reivindicassin reivindicassis reivindicat reivindicats reivindicau reivindicava reivindicaven reivindicaves reivindico reivindicà reivindicàrem reivindicàreu reivindicàs reivindicàssem reivindicàsseu reivindicàssim reivindicàssiu reivindicàvem reivindicàveu reivindique reivindiquem reivindiquen reivindiques reivindiquessen reivindiquesses reivindiquessin reivindiquessis reivindiqueu reivindiqui reivindiquin reivindiquis reivindiqués reivindiquéssem reivindiquésseu reivindiquéssim reivindiquéssiu reivindiquí sept val v
revendiquer
Reclamar allò que es creu legítim.

reix /ˈrejʃ/ /ˈreʃ/ n fem
rèch

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ n fem
grille

reixeta /rejˈʃe.ta/ /reˈʃe.ta/ /rəˈʃə.tə/ /rəˈʃɛ.tə/ n fem
grille

relacionar /re.ɫa.si.oˈna/ /re.ɫa.si.oˈnaɾ/ /rə.ɫə.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relacion relaciona relacionada relacionades relacionaia relacionaien relacionaies relacionam relacionant relacionar relacionara relacionaran relacionarem relacionaren relacionares relacionareu relacionaria relacionarien relacionaries relacionariva relacionariven relacionarives relacionarà relacionaràs relacionaré relacionaríem relacionaríeu relacionarívem relacionaríveu relacionassen relacionasses relacionassin relacionassis relacionat relacionats relacionau relacionava relacionaven relacionaves relacionavi relacionavo relacione relacioneguem relacioneguessa relacioneguessen relacioneguesses relacionegueu relacionegués relacioneguéssom relacioneguéssou relacionem relacionen relaciones relacionessa relacionessen relacionesses relacionessi relacionessin relacionessis relacioneu relacioni relacionin relacionis relaciono relacionos relacions relacionà relacionàiem relacionàieu relacionàrem relacionàreu relacionàs relacionàssem relacionàsseu relacionàssim relacionàssiu relacionàvem relacionàvets relacionàveu relacionàvom relacionés relacionéssem relacionésseu relacionéssim relacionéssiu relacioní sept v.cent val v
mettre en relation

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
relation rapport

relació sexual n fem
rapport sexuel

relat /reˈɫat/ /rəˈɫat/ n masc
récit

relatar /re.ɫaˈta/ /re.ɫaˈtaɾ/ /rə.ɫəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relat relata relatada relatades relataia relataien relataies relatam relatant relatar relatara relataran relatarem relataren relatares relatareu relataria relatarien relataries relatariva relatariven relatarives relatarà relataràs relataré relataríem relataríeu relatarívem relataríveu relatassen relatasses relatassin relatassis relatat relatats relatau relatava relataven relataves relatavi relatavo relate relateguem relateguessa relateguessen relateguesses relategueu relategués relateguéssom relateguéssou relatem relaten relates relatessa relatessen relatesses relatessi relatessin relatessis relateu relati relatin relatis relato relatos relats relatà relatàiem relatàieu relatàrem relatàreu relatàs relatàssem relatàsseu relatàssim relatàssiu relatàvem relatàvets relatàveu relatàvom relatés relatéssem relatésseu relatéssim relatéssiu relatí sept v.cent val v
raconter

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relatif
Que està en relació amb alguna cosa

relativament /re.ɫaˌti.vaˈment/ /re.ɫaˌti.βaˈmen/ /rə.ɫəˌti.vəˈmen/ /rə.ɫəˌti.vəˈment/ /rə.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
relativement

relator /re.ɫaˈto/ /re.ɫaˈtoɾ/ /rə.ɫəˈto/ n masc
rapporteur
(dret) Lletrat d’un tribunal que fa la relació de les causes i els plets.

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ n fem
relaxation

relaxar /re.ɫakˈsa/ /re.ɫakˈsaɾ/ /rə.ɫəkˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ relax relaxa relaxada relaxades relaxaia relaxaien relaxaies relaxam relaxant relaxar relaxara relaxaran relaxarem relaxaren relaxares relaxareu relaxaria relaxarien relaxaries relaxariva relaxariven relaxarives relaxarà relaxaràs relaxaré relaxaríem relaxaríeu relaxarívem relaxaríveu relaxassen relaxasses relaxassin relaxassis relaxat relaxats relaxau relaxava relaxaven relaxaves relaxavi relaxavo relaxe relaxeguem relaxeguessa relaxeguessen relaxeguesses relaxegueu relaxegués relaxeguéssom relaxeguéssou relaxem relaxen relaxes relaxessa relaxessen relaxesses relaxessi relaxessin relaxessis relaxeu relaxi relaxin relaxis relaxo relaxos relaxs relaxà relaxàiem relaxàieu relaxàrem relaxàreu relaxàs relaxàssem relaxàsseu relaxàssim relaxàssiu relaxàvem relaxàvets relaxàveu relaxàvom relaxés relaxéssem relaxésseu relaxéssim relaxéssiu relaxí sept v.cent val v
relâcher

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
religion

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
religieux

rellegir /re.ʎeˈd͡ʒi/ /re.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /re.ʎeˈʒi/ /rə.ʎəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ rellegeix rellegeixen rellegeixes rellegeixi rellegeixin rellegeixis rellegeixo rellegeixs rellegesc rellegesca rellegesquen rellegesques rellegesqui rellegesquin rellegesquis rellegia rellegida rellegides rellegien rellegies rellegiguem rellegigueu rellegim rellegint rellegir rellegira rellegiran rellegirem rellegiren rellegires rellegireu rellegiria rellegirien rellegiries rellegirà rellegiràs rellegiré rellegiríem rellegiríeu rellegisc rellegisca rellegisquen rellegisques rellegissen rellegisses rellegissin rellegissis rellegit rellegits rellegiu rellegix rellegixen rellegixes rellegixo rellegí rellegíem rellegíeu rellegírem rellegíreu rellegís rellegíssem rellegísseu rellegíssim rellegíssiu rellig relligen relliges relligi relligin relligis rellija sept v.cent val v
relire

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
relief

rellevant /re.ʎeˈvant/ /re.ʎeˈβan/ /rə.ʎəˈvan/ /rə.ʎəˈvant/ /rə.ʎəˈβan/ adj
pertinent

rellevista /re.ʎeˈvis.ta/ /re.ʎeˈvis.te/ /re.ʎeˈβis.ta/ /re.ʎeˈβis.te/ /rə.ʎəˈvis.tə/ /rə.ʎəˈβis.tə/ n neut
relayeur

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
glissade

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rellisc rellisca relliscada relliscades relliscam relliscant relliscar relliscara relliscaran relliscarem relliscaren relliscares relliscareu relliscaria relliscarien relliscaries relliscarà relliscaràs relliscaré relliscaríem relliscaríeu relliscassen relliscasses relliscassin relliscassis relliscat relliscats relliscau relliscava relliscaven relliscaves rellisco relliscà relliscàrem relliscàreu relliscàs relliscàssem relliscàsseu relliscàssim relliscàssiu relliscàvem relliscàveu rellisque rellisquem rellisquen rellisques rellisquessen rellisquesses rellisquessin rellisquessis rellisqueu rellisqui rellisquin rellisquis rellisqués rellisquéssem rellisquésseu rellisquéssim rellisquéssiu rellisquí sept val v
glisser

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
horloge montre

rellotge de partit n masc
chronomètre de jeu

rellotge de partit auxiliar n masc
chronomètre additionnel

rellotger /re.ʎoˈd͡ʒe/ /re.ʎoˈd͡ʒeɾ/ /rə.ʎoˈd͡ʒe/ /rə.ʎuˈd͡ʒe/ n masc
horloger
(professions) Un artesà que fa, repara o ven rellotges.

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
relique

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
aviron rame
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rem rema remada remades remaia remaien remaies remam remant remar remara remaran remarem remaren remares remareu remaria remarien remaries remariva remariven remarives remarà remaràs remaré remaríem remaríeu remarívem remaríveu remassen remasses remassin remassis remat remats remau remava remaven remaves remavi remavo reme remeguem remeguessa remeguessen remeguesses remegueu remegués remeguéssom remeguéssou remem remen remes remessa remessen remesses remessi remessin remessis remeu remi remin remis remo remos rems remà remàiem remàieu remàrem remàreu remàs remàssem remàsseu remàssim remàssiu remàvem remàvets remàveu remàvom remés reméssem remésseu reméssim reméssiu remí sept v.cent val v
ramer

rematada n fem
frappe
(esports de pilota) Acció d'acabar una jugada llançant la pilota, la bola o el disc cap a la porteria contrària.
coup décisif
(pilota basca, tennis de taula) Llançament que serveix per a acabar un intercanvi de cops.

rematada de mitja volta n fem
coup de pied retourné

rematada en línia n fem
smash direct

rematada en planxa n fem
tir au but en plongeon

rematador /re.ma.taˈðo/ /re.ma.taˈðoɾ/ /rə.mə.təˈðo/ n masc
tireur
(futbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Jugador que acaba una jugada d'atac llançant la pilota o la bola cap a la porteria contrària.

rematar /re.maˈta/ /re.maˈtaɾ/ /rə.məˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remat remata rematada rematades remataia remataien remataies rematam rematant rematar rematara remataran rematarem remataren rematares rematareu remataria rematarien remataries rematariva rematariven rematarives rematarà remataràs remataré remataríem remataríeu rematarívem remataríveu rematassen rematasses rematassin rematassis rematat rematats rematau rematava remataven remataves rematavi rematavo remate remateguem remateguessa remateguessen remateguesses remategueu remategués remateguéssom remateguéssou rematem rematen remates rematessa rematessen rematesses rematessi rematessin rematessis remateu remati rematin rematis remato rematos remats rematà rematàiem rematàieu rematàrem rematàreu rematàs rematàssem rematàsseu rematàssim rematàssiu rematàvem rematàvets rematàveu rematàvom rematés rematéssem rematésseu rematéssim rematéssiu rematí sept v.cent val v
achever
Acabar de matar.
frapper
(esports de pilota) Acabar una jugada llançant la pilota, la bola o el disc cap a la porteria contrària.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
recours remède

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ alg bal eiv nota 1 occ remei remeia remeiada remeiades remeiam remeiant remeiar remeiara remeiaran remeiarem remeiaren remeiares remeiareu remeiaria remeiarien remeiaries remeiarà remeiaràs remeiaré remeiaríem remeiaríeu remeiassen remeiasses remeiassin remeiassis remeiat remeiats remeiau remeiava remeiaven remeiaves remeie remeiem remeien remeies remeiessen remeiesses remeiessin remeiessis remeieu remeio remeià remeiàrem remeiàreu remeiàs remeiàssem remeiàsseu remeiàssim remeiàssiu remeiàvem remeiàveu remeiés remeiéssem remeiésseu remeiéssim remeiéssiu remeí remeï remeïn remeïs sept v.cent val v
récours

remeier /re.meˈje/ /re.meˈjeɾ/ /rə.məˈje/ adj masc
médicinal
Que és emprat com a remei.

remença /reˈmen.sa/ /rəˈmɛn.sə/ n fem
rachat

remesclar /re.mesˈkɫa/ /re.mesˈkɫaɾ/ /rə.məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ remescl remescla remesclada remesclades remesclam remesclant remesclar remesclara remesclaran remesclarem remesclaren remesclares remesclareu remesclaria remesclarien remesclaries remesclarà remesclaràs remesclaré remesclaríem remesclaríeu remesclassen remesclasses remesclassin remesclassis remesclat remesclats remesclau remesclava remesclaven remesclaves remescle remesclem remesclen remescles remesclessen remesclesses remesclessin remesclessis remescleu remescli remesclin remesclis remesclo remesclà remesclàrem remesclàreu remesclàs remesclàssem remesclàsseu remesclàssim remesclàssiu remesclàvem remesclàveu remesclés remescléssem remesclésseu remescléssim remescléssiu remesclí sept val v
remixer
(música) Fer un nou arranjament d'un tema musical mesclant parts modificades instrumentals o vocals.

remetre /reˈme.tɾe/ /rəˈmɛ.tɾə/ bal eiv occ remesa remeses remesos remet remeta remetem remeten remetent remetera remeteren remeteres remetes remetessen remetesses remetessin remetessis remeteu remeti remetia remetien remeties remetin remetis remeto remetran remetre remetrem remetreu remetria remetrien remetries remetrà remetràs remetré remetríem remetríeu remets remeté remetérem remetéreu remetés remetéssem remetésseu remetéssim remetéssiu remetí remetíem remetíeu remès remés sept v.cent val v
remettre

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
betterave

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remolc remolca remolcada remolcades remolcaia remolcaien remolcaies remolcam remolcant remolcar remolcara remolcaran remolcarem remolcaren remolcares remolcareu remolcaria remolcarien remolcaries remolcariva remolcariven remolcarives remolcarà remolcaràs remolcaré remolcaríem remolcaríeu remolcarívem remolcaríveu remolcassen remolcasses remolcassin remolcassis remolcat remolcats remolcau remolcava remolcaven remolcaves remolcavi remolcavo remolco remolcos remolcà remolcàiem remolcàieu remolcàrem remolcàreu remolcàs remolcàssem remolcàsseu remolcàssim remolcàssiu remolcàvem remolcàvets remolcàveu remolcàvom remolque remolqueguem remolqueguessa remolqueguessen remolqueguesses remolquegueu remolquegués remolqueguéssom remolqueguéssou remolquem remolquen remolques remolquessa remolquessen remolquesses remolquessi remolquessin remolquessis remolqueu remolqui remolquin remolquis remolqués remolquéssem remolquésseu remolquéssim remolquéssiu remolquí sept v.cent val v
remorquer

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
tourbillon

remor /reˈmo/ /reˈmoɾ/ /rəˈmo/ n fem
brouhaha

remostreig n masc
rééchantillonnage

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
improbable
Poc probable.

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ v
remuer

remugar /re.muˈɣa/ /re.muˈɣaɾ/ /rə.muˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ remug remuga remugada remugades remugam remugant remugar remugara remugaran remugarem remugaren remugares remugareu remugaria remugarien remugaries remugarà remugaràs remugaré remugaríem remugaríeu remugassen remugasses remugassin remugassis remugat remugats remugau remugava remugaven remugaves remugo remugue remuguem remuguen remugues remuguessen remuguesses remuguessin remuguessis remugueu remugui remuguin remuguis remugués remuguéssem remuguésseu remuguéssim remuguéssiu remuguí remugà remugàrem remugàreu remugàs remugàssem remugàsseu remugàssim remugàssiu remugàvem remugàveu sept val v
ruminer
Els animals amb un estómac complex, mastegar per segona vegada els aliments.

remunerar /re.mu.neˈɾa/ /re.mu.neˈɾaɾ/ /rə.mu.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ remuner remunera remunerada remunerades remuneram remunerant remunerar remunerara remuneraran remunerarem remuneraren remunerares remunerareu remuneraria remunerarien remuneraries remunerarà remuneraràs remuneraré remuneraríem remuneraríeu remunerassen remunerasses remunerassin remunerassis remunerat remunerats remunerau remunerava remuneraven remuneraves remunere remunerem remuneren remuneres remuneressen remuneresses remuneressin remuneressis remunereu remuneri remunerin remuneris remunero remunerà remuneràrem remuneràreu remuneràs remuneràssem remuneràsseu remuneràssim remuneràssiu remuneràvem remuneràveu remunerés remuneréssem remunerésseu remuneréssim remuneréssiu remunerí sept val v
rémunérer

remunta /reˈmun.ta/ /rəˈmun.tə/ n fem
chistera de remonté
(pilota basca) Cesta de 82 a 83 cm de llargada màxima, dura, compacta i sense fons.
remonté
(pilota basca) Modalitat de pilota basca masculina practicada amb una remunta en frontó llarg, en partits per parelles de 40 punts.

remuntada /re.munˈta.ða/ n fem
remontée
(esports) Acció i efecte d'un esportista o un equip d'aconseguir superar l'adversari en una prova, un encontre o una competició després d'haver-hi mantingut un resultat o una posició desfavorable en el transcurs d'un determinat període de temps.

remuntar /re.munˈta/ /re.munˈtaɾ/ /rə.munˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remunt remunta remuntada remuntades remuntaia remuntaien remuntaies remuntam remuntant remuntar remuntara remuntaran remuntarem remuntaren remuntares remuntareu remuntaria remuntarien remuntaries remuntariva remuntariven remuntarives remuntarà remuntaràs remuntaré remuntaríem remuntaríeu remuntarívem remuntaríveu remuntassen remuntasses remuntassin remuntassis remuntat remuntats remuntau remuntava remuntaven remuntaves remuntavi remuntavo remunte remunteguem remunteguessa remunteguessen remunteguesses remuntegueu remuntegués remunteguéssom remunteguéssou remuntem remunten remuntes remuntessa remuntessen remuntesses remuntessi remuntessin remuntessis remunteu remunti remuntin remuntis remunto remuntos remunts remuntà remuntàiem remuntàieu remuntàrem remuntàreu remuntàs remuntàssem remuntàsseu remuntàssim remuntàssiu remuntàvem remuntàvets remuntàveu remuntàvom remuntés remuntéssem remuntésseu remuntéssim remuntéssiu remuntí sept v.cent val v
ramener

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
renne caribou

renaixentista /re.na.ʃenˈtis.ta/ /re.na.ʃenˈtis.te/ /re.naj.ʃenˈtis.ta/ /re.naj.ʃenˈtis.te/ /rə.nə.ʃənˈtis.tə/ adj
Renaissance

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
rénal
Relatiu al ronyó.

renderització n fem
rendu

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
rentable
Que té una bona rendibilitat.

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
reddition

rendiment /ren.diˈmen/ /ren.diˈment/ /rən.diˈmen/ /rən.diˈment/ n masc
accomplissement

rendiment acadèmic n masc
rendement scolaire

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rendeix rendeixa rendeixen rendeixes rendeixi rendeixin rendeixis rendeixo rendeixs rendesc rendesca rendesquen rendesques rendesqui rendesquin rendesquis rendia rendida rendides rendien rendies rendiguem rendiguera rendigueren rendigueres rendiguessen rendiguesses rendiguessin rendiguessis rendigueu rendigueva rendigueven rendigueves rendigué rendiguérem rendiguéreu rendigués rendiguéssem rendiguésseu rendiguéssim rendiguéssiu rendiguévem rendiguéveu rendim rendint rendir rendira rendiran rendirem rendiren rendires rendireu rendiria rendirien rendiries rendiriva rendiriven rendirives rendirà rendiràs rendiré rendiríem rendiríeu rendirívem rendiríveu rendisc rendisca rendisco rendiscos rendisquem rendisquen rendisques rendisqueu rendissa rendissen rendisses rendissi rendissin rendissis rendist rendit rendits rendiu rendiva rendiven rendives rendix rendixa rendixen rendixes rendixi rendixin rendixis rendixo rendixos rendí rendíem rendíets rendíeu rendírem rendíreu rendís rendíscon rendíssem rendísseu rendíssim rendíssiu rendíssom rendíssou rendívem rendíveu rendíxon sept v.cent val v
rendre
Reportar un benefici o utilitat.
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

renec /reˈnek/ n masc
juron

renegar /re.neˈɣa/ /re.neˈɣaɾ/ /rə.nəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ reneg renega renegada renegades renegam renegant renegar renegara renegaran renegarem renegaren renegares renegareu renegaria renegarien renegaries renegarà renegaràs renegaré renegaríem renegaríeu renegassen renegasses renegassin renegassis renegat renegats renegau renegava renegaven renegaves renego renegue reneguem reneguen renegues reneguessen reneguesses reneguessin reneguessis renegueu renegui reneguin reneguis renegués reneguéssem reneguésseu reneguéssim reneguéssiu reneguí renegà renegàrem renegàreu renegàs renegàssem renegàsseu renegàssim renegàssiu renegàvem renegàveu sept v.cent val v
renier

renegat /re.neˈɣat/ /rə.nəˈɣat/ adj masc
renégat

reng /ˈreŋ/ /ˈreŋk/ /ˈrɛŋ/ /ˈrɛŋk/ n masc
ring
Espai delimitat, generalment amb unes codes, per fer una competició de lluita.
rang
Línia on es col·loquen persones o coses l'una al costat de l'altra.

reni n masc
rhénium

renill /reˈniʎ/ /rəˈniʎ/ n masc
hennissement

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ renill renilla renillada renillades renillam renillant renillar renillara renillaran renillarem renillaren renillares renillareu renillaria renillarien renillaries renillarà renillaràs renillaré renillaríem renillaríeu renillassen renillasses renillassin renillassis renillat renillats renillau renillava renillaven renillaves renille renillem renillen renilles renillessen renillesses renillessin renillessis renilleu renilli renillin renillis renillo renillà renillàrem renillàreu renillàs renillàssem renillàsseu renillàssim renillàssiu renillàvem renillàveu renillés renilléssem renillésseu renilléssim renilléssiu renillí sept val v
hennir

renminbi /remˈmim.bi/ /rəmˈmim.bi/ n masc
renminbi

renom n masc
surnom
Nom amb què es coneix una persona i que no és el seu propi.
célèbre
Conegut per la seva bona reputació.

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ adj
renouvelable

renovació educativa n fem
rénovation éducative

rentaboles /ˌren.taˈbɔ.ɫes/ /ˌren.təˈβɔ.ɫəs/ n masc
lave-balles

rentador /ren.taˈðo/ /ren.taˈðoɾ/ /rən.təˈðo/ n masc
laveur
Qui renta.
lavoir
Lloc on es renta.

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
lave-linge machine à laver

rentamans /ˌren.taˈmans/ /ˌren.təˈmans/ n masc
lave-mains
Gibrell gran i ample per a rentar-se.
Pica petita per a rentar-se.

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
laver

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reny renya renyada renyades renyaia renyaien renyaies renyam renyant renyar renyara renyaran renyarem renyaren renyares renyareu renyaria renyarien renyaries renyariva renyariven renyarives renyarà renyaràs renyaré renyaríem renyaríeu renyarívem renyaríveu renyassen renyasses renyassin renyassis renyat renyats renyau renyava renyaven renyaves renyavi renyavo renye renyeguem renyeguessa renyeguessen renyeguesses renyegueu renyegués renyeguéssom renyeguéssou renyem renyen renyes renyessa renyessen renyesses renyessi renyessin renyessis renyeu renyi renyin renyis renyo renyos renys renyà renyàiem renyàieu renyàrem renyàreu renyàs renyàssem renyàsseu renyàssim renyàssiu renyàvem renyàvets renyàveu renyàvom renyés renyéssem renyésseu renyéssim renyéssiu renyí sept v.cent val v
gronder

reomplir /re.omˈpli/ /re.omˈpliɾ/ /rə.umˈpli/ alg bal eiv occ reompl reomple reomplen reomplert reomplerta reomplertes reomplerts reomples reompli reomplia reomplida reomplides reomplien reomplies reompliguem reompligueu reomplim reomplin reomplint reomplir reomplira reompliran reomplirem reompliren reomplires reomplireu reompliria reomplirien reompliries reomplirà reompliràs reompliré reompliríem reompliríeu reomplis reomplissen reomplisses reomplissin reomplissis reomplit reomplits reompliu reomplo reomplí reomplíem reomplíeu reomplírem reomplíreu reomplís reomplíssem reomplísseu reomplíssim reomplíssiu reòmplic reòmpliga reòmpliguen reòmpligues sept v.cent val v
remplir

repapiejar /re.pa.pi.eˈd͡ʒa/ /re.pa.pi.eˈd͡ʒaɾ/ /re.pa.pi.eˈʒa/ /rə.pə.pi.əˈd͡ʒa/ /rə.pə.pi.əˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ repapiege repapiegem repapiegen repapieges repapiegessen repapiegesses repapiegessin repapiegessis repapiegeu repapiegi repapiegin repapiegis repapiegés repapiegéssem repapiegésseu repapiegéssim repapiegéssiu repapiegí repapieja repapiejada repapiejades repapiejant repapiejar repapiejara repapiejaran repapiejarem repapiejaren repapiejares repapiejareu repapiejaria repapiejarien repapiejaries repapiejarà repapiejaràs repapiejaré repapiejaríem repapiejaríeu repapiejassen repapiejasses repapiejat repapiejats repapiejava repapiejaven repapiejaves repapiejo repapiejà repapiejàrem repapiejàreu repapiejàssem repapiejàsseu repapiejàvem repapiejàveu sept val val (1) v
cème

reparapics /reˌpa.ɾaˈpiks/ n masc
assujettisseur de mottes

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ bal n-occ occ reparteix reparteixen reparteixes reparteixi reparteixin reparteixis reparteixo repartesc repartesqui repartesquin repartesquis repartia repartida repartides repartien reparties repartiguem repartigueu repartim repartint repartir repartira repartiran repartirem repartiren repartires repartireu repartiria repartirien repartiries repartirà repartiràs repartiré repartiríem repartiríeu repartisc repartisca repartisquen repartisques repartissen repartisses repartissin repartissis repartit repartits repartiu repartix repartixen repartixes repartixo repartí repartíem repartíeu repartírem repartíreu repartís repartíssem repartísseu repartíssim repartíssiu sept val v
répartir

repassar /re.paˈsa/ /re.paˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ repassa repassada repassades repassam repassant repassar repassara repassaran repassarem repassaren repassares repassareu repassaria repassarien repassaries repassarà repassaràs repassaré repassaríem repassaríeu repassassen repassasses repassassin repassassis repassat repassats repassau repassava repassaven repassaves repasse repassem repassen repasses repassessen repassesses repassessin repassessis repasseu repassi repassin repassis repasso repassà repassàrem repassàreu repassàs repassàssem repassàsseu repassàssim repassàssiu repassàvem repassàveu repassés repasséssem repassésseu repasséssim repasséssiu repassí repàs sept val v
repasser
Tornar a passar per un lloc.
revoir
Revisar, tornar a examinar per corregir, completar, estudiar.

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ n masc
envie

repensar /re.penˈsa/ /re.penˈsaɾ/ /rə.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[repensar-se]], [[repensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ repens repensa repensada repensades repensam repensant repensar repensara repensaran repensarem repensaren repensares repensareu repensaria repensarien repensaries repensarà repensaràs repensaré repensaríem repensaríeu repensassen repensasses repensassin repensassis repensat repensats repensau repensava repensaven repensaves repense repensem repensen repenses repensessen repensesses repensessin repensessis repenseu repensi repensin repensis repenso repensà repensàrem repensàreu repensàs repensàssem repensàsseu repensàssim repensàssiu repensàvem repensàveu repensés repenséssem repensésseu repenséssim repenséssiu repensí sept val v
repenser

repetició Interjection
let

repetició n fem
répétition let
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetidament /re.peˌti.ðaˈmen/ /re.peˌti.ðaˈment/ /rə.pəˌti.ðəˈmen/ /rə.pəˌti.ðəˈment/ adv
plusieurs fois

repetidor /re.pe.tiˈðo/ /re.pe.tiˈðoɾ/ /rə.pə.tiˈðo/ n masc
répétiteur
Dispositiu electrònic que rep un senyal de baix nivell i la retransmet a un nivell més alt a més potència.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ repeteix repeteixa repeteixen repeteixes repeteixi repeteixin repeteixis repeteixo repeteixs repetesc repetesca repetesquen repetesques repetesqui repetesquin repetesquis repetia repetida repetides repetien repeties repetiguem repetiguera repetigueren repetigueres repetiguessen repetiguesses repetiguessin repetiguessis repetigueu repetigueva repetigueven repetigueves repetigué repetiguérem repetiguéreu repetigués repetiguéssem repetiguésseu repetiguéssim repetiguéssiu repetiguévem repetiguéveu repetim repetint repetir repetira repetiran repetirem repetiren repetires repetireu repetiria repetirien repetiries repetiriva repetiriven repetirives repetirà repetiràs repetiré repetiríem repetiríeu repetirívem repetiríveu repetisc repetisca repetisco repetiscos repetisquem repetisquen repetisques repetisqueu repetissa repetissen repetisses repetissi repetissin repetissis repetist repetit repetits repetiu repetiva repetiven repetives repetix repetixa repetixen repetixes repetixi repetixin repetixis repetixo repetixos repetí repetíem repetíets repetíeu repetírem repetíreu repetís repetíscon repetíssem repetísseu repetíssim repetíssiu repetíssom repetíssou repetívem repetíveu repetíxon sept v.cent val v
répéter

repic /reˈpik/ /rəˈpik/ n masc
carillonner

repicar /re.piˈka/ /re.piˈkaɾ/ /rə.piˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ repic repica repicada repicades repicaia repicaien repicaies repicam repicant repicar repicara repicaran repicarem repicaren repicares repicareu repicaria repicarien repicaries repicariva repicariven repicarives repicarà repicaràs repicaré repicaríem repicaríeu repicarívem repicaríveu repicassen repicasses repicassin repicassis repicat repicats repicau repicava repicaven repicaves repicavi repicavo repico repicos repicà repicàiem repicàieu repicàrem repicàreu repicàs repicàssem repicàsseu repicàssim repicàssiu repicàvem repicàvets repicàveu repicàvom repique repiqueguem repiqueguessa repiqueguessen repiqueguesses repiquegueu repiquegués repiqueguéssom repiqueguéssou repiquem repiquen repiques repiquessa repiquessen repiquesses repiquessi repiquessin repiquessis repiqueu repiqui repiquin repiquis repiqués repiquéssem repiquésseu repiquéssim repiquéssiu repiquí sept v.cent val v
carillonner

repicó /re.piˈko/ /rə.piˈko/ n masc
sonnerie

repixar /re.piˈʃa/ /re.piˈʃaɾ/ /rə.piˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ repix repixa repixada repixades repixam repixant repixar repixara repixaran repixarem repixaren repixares repixareu repixaria repixarien repixaries repixarà repixaràs repixaré repixaríem repixaríeu repixassen repixasses repixassin repixassis repixat repixats repixau repixava repixaven repixaves repixe repixem repixen repixes repixessen repixesses repixessin repixessis repixeu repixi repixin repixis repixo repixà repixàrem repixàreu repixàs repixàssem repixàsseu repixàssim repixàssiu repixàvem repixàveu repixés repixéssem repixésseu repixéssim repixéssiu repixí sept val v
suinter
Traspuar la humitat degotant o regalimant.

replantejar /re.pɫan.teˈd͡ʒa/ /re.pɫan.teˈd͡ʒaɾ/ /re.pɫan.teˈʒa/ /rə.pɫən.təˈd͡ʒa/ /rə.pɫən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ replantege replantegem replantegen replanteges replantegessen replantegesses replantegessin replantegessis replantegeu replantegi replantegin replantegis replantegés replantegéssem replantegésseu replantegéssim replantegéssiu replantegí replanteig replanteja replantejada replantejades replantejam replantejant replantejar replantejara replantejaran replantejarem replantejaren replantejares replantejareu replantejaria replantejarien replantejaries replantejarà replantejaràs replantejaré replantejaríem replantejaríeu replantejassen replantejasses replantejassin replantejassis replantejat replantejats replantejau replantejava replantejaven replantejaves replantejo replantejà replantejàrem replantejàreu replantejàs replantejàssem replantejàsseu replantejàssim replantejàssiu replantejàvem replantejàveu val v
poser à nouveau
Tornar a plantejar, especialment sobre unes noves bases.
implanter
Traçar o marcar sobre el terreny una obra projectada.

replegament defensiu n masc
repli défensif

replegar-se v
bétonner
(esports de pilota) Fer retrocedir, un equip, els seus atacants cap a la línia defensiva pròpia com a conseqüència d'un moviment tàctic defensiu.

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
reporter

reposar /re.poˈza/ /re.poˈzaɾ/ /rə.poˈza/ /rə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reposa reposada reposades reposam reposant reposar reposara reposaran reposarem reposaren reposares reposareu reposaria reposarien reposaries reposarà reposaràs reposaré reposaríem reposaríeu reposassen reposasses reposassin reposassis reposat reposats reposau reposava reposaven reposaves repose reposem reposen reposes reposessen reposesses reposessin reposessis reposeu reposi reposin reposis reposo reposà reposàrem reposàreu reposàs reposàssem reposàsseu reposàssim reposàssiu reposàvem reposàveu reposés reposéssem reposésseu reposéssim reposéssiu reposí repòs sept val v
replacer
Posar de nou.
reposer
Una substància o un material, deixar de manipular-lo, o de fer altres operacions, perquè faci transformacions naturals per ell mateix.

reprendre /reˈpen.dɾe/ /rəˈpən.dɾə/ /rəˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ reprenc reprendran reprendre reprendrem reprendreu reprendria reprendrien reprendries reprendrà reprendràs reprendré reprendríem reprendríeu reprenem reprenen reprenent repreneu reprenga reprenguem reprenguen reprenguera reprengueren reprengueres reprengues reprenguessen reprenguesses reprenguessin reprenguessis reprengueu reprengui reprenguin reprenguis reprengué reprenguérem reprenguéreu reprengués reprenguéssem reprenguésseu reprenguéssim reprenguéssiu reprenguí reprenia reprenien reprenies reprenim repreniu reprens repreníem repreníeu represa represes represos reprèn reprès reprén représ v.cent val v
reprendre

reprendre el joc v
reprendre le jeu

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ n fem
reprise
Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

represa del joc n fem
reprise du jeu

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
représentation
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
représentant

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ represent representa representada representades representam representant representar representara representaran representarem representaren representares representareu representaria representarien representaries representarà representaràs representaré representaríem representaríeu representassen representasses representassin representassis representat representats representau representava representaven representaves represente representem representen representes representessen representesses representessin representessis representeu representi representin representis represento representà representàrem representàreu representàs representàssem representàsseu representàssim representàssiu representàvem representàveu representés representéssem representésseu representéssim representéssiu representí sept val v
répresenter représenter
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
Substituir algú en la funció dels seus drets.
jouer
Fer una interpretació en públic.

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
répression

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
représaille

reprimir /re.pɾiˈmi/ /re.pɾiˈmiɾ/ /rə.pɾiˈmi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ reprimeix reprimeixa reprimeixen reprimeixes reprimeixi reprimeixin reprimeixis reprimeixo reprimeixs reprimesc reprimesca reprimesquen reprimesques reprimesqui reprimesquin reprimesquis reprimia reprimida reprimides reprimien reprimies reprimiguem reprimiguera reprimigueren reprimigueres reprimiguessen reprimiguesses reprimiguessin reprimiguessis reprimigueu reprimigueva reprimigueven reprimigueves reprimigué reprimiguérem reprimiguéreu reprimigués reprimiguéssem reprimiguésseu reprimiguéssim reprimiguéssiu reprimiguévem reprimiguéveu reprimim reprimint reprimir reprimira reprimiran reprimirem reprimiren reprimires reprimireu reprimiria reprimirien reprimiries reprimiriva reprimiriven reprimirives reprimirà reprimiràs reprimiré reprimiríem reprimiríeu reprimirívem reprimiríveu reprimisc reprimisca reprimisco reprimiscos reprimisquem reprimisquen reprimisques reprimisqueu reprimissa reprimissen reprimisses reprimissi reprimissin reprimissis reprimist reprimit reprimits reprimiu reprimiva reprimiven reprimives reprimix reprimixa reprimixen reprimixes reprimixi reprimixin reprimixis reprimixo reprimixos reprimí reprimíem reprimíets reprimíeu reprimírem reprimíreu reprimís reprimíscon reprimíssem reprimísseu reprimíssim reprimíssiu reprimíssom reprimíssou reprimívem reprimíveu reprimíxon sept v.cent val v
réprimer

reprivatitzar /re.pɾi.va.tiˈzaɾ/ /re.pɾi.βa.tiˈd͡za/ /re.pɾi.βa.tiˈza/ /rə.pɾi.və.tiˈd͡za/ /rə.pɾi.βə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reprivatitz reprivatitza reprivatitzada reprivatitzades reprivatitzaia reprivatitzaien reprivatitzaies reprivatitzam reprivatitzant reprivatitzar reprivatitzara reprivatitzaran reprivatitzarem reprivatitzaren reprivatitzares reprivatitzareu reprivatitzaria reprivatitzarien reprivatitzaries reprivatitzariva reprivatitzariven reprivatitzarives reprivatitzarà reprivatitzaràs reprivatitzaré reprivatitzaríem reprivatitzaríeu reprivatitzarívem reprivatitzaríveu reprivatitzassen reprivatitzasses reprivatitzassin reprivatitzassis reprivatitzat reprivatitzats reprivatitzau reprivatitzava reprivatitzaven reprivatitzaves reprivatitzavi reprivatitzavo reprivatitze reprivatitzeguem reprivatitzeguessa reprivatitzeguessen reprivatitzeguesses reprivatitzegueu reprivatitzegués reprivatitzeguéssom reprivatitzeguéssou reprivatitzem reprivatitzen reprivatitzes reprivatitzessa reprivatitzessen reprivatitzesses reprivatitzessi reprivatitzessin reprivatitzessis reprivatitzeu reprivatitzi reprivatitzin reprivatitzis reprivatitzo reprivatitzos reprivatitzs reprivatitzà reprivatitzàiem reprivatitzàieu reprivatitzàrem reprivatitzàreu reprivatitzàs reprivatitzàssem reprivatitzàsseu reprivatitzàssim reprivatitzàssiu reprivatitzàvem reprivatitzàvets reprivatitzàveu reprivatitzàvom reprivatitzés reprivatitzéssem reprivatitzésseu reprivatitzéssim reprivatitzéssiu reprivatitzí sept v.cent val v
reprivatiser

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
reproduction

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rept repta reptada reptades reptam reptant reptar reptara reptaran reptarem reptaren reptares reptareu reptaria reptarien reptaries reptarà reptaràs reptaré reptaríem reptaríeu reptassen reptasses reptassin reptassis reptat reptats reptau reptava reptaven reptaves repte reptem repten reptes reptessen reptesses reptessin reptessis repteu repti reptin reptis repto reptà reptàrem reptàreu reptàs reptàssem reptàsseu reptàssim reptàssiu reptàvem reptàveu reptés reptéssem reptésseu reptéssim reptéssiu reptí sept val v
blâmer
Reprendre, renyar algú.
ramper
Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

repte /ˈrep.te/ /ˈrep.tə/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.te/ /ˈrɛp.tə/ n masc
défi
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

repudiar /re.pu.ðiˈa/ /re.pu.ðiˈaɾ/ /rə.pu.ðiˈa/ alg bal eiv nota 1 occ repudia repudiada repudiades repudiam repudiant repudiar repudiara repudiaran repudiarem repudiaren repudiares repudiareu repudiaria repudiarien repudiaries repudiarà repudiaràs repudiaré repudiaríem repudiaríeu repudiassen repudiasses repudiassin repudiassis repudiat repudiats repudiau repudiava repudiaven repudiaves repudie repudiem repudien repudies repudiessen repudiesses repudiessin repudiessis repudieu repudii repudio repudià repudiàrem repudiàreu repudiàs repudiàssem repudiàsseu repudiàssim repudiàssiu repudiàvem repudiàveu repudiés repudiéssem repudiésseu repudiéssim repudiéssiu repudií repudiï repudiïn repudiïs sept v.cent val v
répudier

repugnar /re.puŋˈna/ /re.puɡˈna/ /re.puɡˈnaɾ/ /rə.puŋˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ repugn repugna repugnada repugnades repugnaia repugnaien repugnaies repugnam repugnant repugnar repugnara repugnaran repugnarem repugnaren repugnares repugnareu repugnaria repugnarien repugnaries repugnariva repugnariven repugnarives repugnarà repugnaràs repugnaré repugnaríem repugnaríeu repugnarívem repugnaríveu repugnassen repugnasses repugnassin repugnassis repugnat repugnats repugnau repugnava repugnaven repugnaves repugnavi repugnavo repugne repugneguem repugneguessa repugneguessen repugneguesses repugnegueu repugnegués repugneguéssom repugneguéssou repugnem repugnen repugnes repugnessa repugnessen repugnesses repugnessi repugnessin repugnessis repugneu repugni repugnin repugnis repugno repugnos repugns repugnà repugnàiem repugnàieu repugnàrem repugnàreu repugnàs repugnàssem repugnàsseu repugnàssim repugnàssiu repugnàvem repugnàvets repugnàveu repugnàvom repugnés repugnéssem repugnésseu repugnéssim repugnéssiu repugní sept v.cent val v
répugner

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
réputation

reputar /re.puˈta/ /re.puˈtaɾ/ /rə.puˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reput reputa reputada reputades reputaia reputaien reputaies reputam reputant reputar reputara reputaran reputarem reputaren reputares reputareu reputaria reputarien reputaries reputariva reputariven reputarives reputarà reputaràs reputaré reputaríem reputaríeu reputarívem reputaríveu reputassen reputasses reputassin reputassis reputat reputats reputau reputava reputaven reputaves reputavi reputavo repute reputeguem reputeguessa reputeguessen reputeguesses reputegueu reputegués reputeguéssom reputeguéssou reputem reputen reputes reputessa reputessen reputesses reputessi reputessin reputessis reputeu reputi reputin reputis reputo reputos reputs reputà reputàiem reputàieu reputàrem reputàreu reputàs reputàssem reputàsseu reputàssim reputàssiu reputàvem reputàvets reputàveu reputàvom reputés reputéssem reputésseu reputéssim reputéssiu reputí sept v.cent val v
réputer

repàs /reˈpas/ n masc
révision
Estudi repetit, que es duu a terme després del primer aprenentatge, normalment per a preparar algun examen o per a obtenir una millor comprensió i retenció.

repòs /reˈpɔs/ /rəˈpɔs/ n masc
repos

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
république

república bananera n fem
république bananière

requerir /re.keˈɾi/ /re.keˈɾiɾ/ /rə.kəˈɾi/ bal n-occ occ requereix requereixen requereixes requereixi requereixin requereixis requereixo requeresc requeresqui requeresquin requeresquis requeria requerida requerides requerien requeries requeriguem requerigueu requerim requerint requerir requerira requeriran requerirem requeriren requerires requerireu requeriria requeririen requeriries requerirà requeriràs requeriré requeriríem requeriríeu requerisc requerisca requerisquen requerisques requerissen requerisses requerissin requerissis requerit requerits requeriu requerix requerixen requerixes requerixo requerí requeríem requeríeu requerírem requeríreu requerís requeríssem requerísseu requeríssim requeríssiu sept val v
requérir

requesta /reˈkes.ta/ /rəˈkes.tə/ n fem
requête

requint /reˈkin/ /reˈkint/ /rəˈkin/ /rəˈkint/ n masc
clarinette à sons très aigus

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ n masc
arrière-pays

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
rien
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ resa resada resades resam resant resar resara resaran resarem resaren resares resareu resaria resarien resaries resarà resaràs resaré resaríem resaríeu resassen resasses resassin resassis resat resats resau resava resaven resaves rese resem resen reses resessen resesses resessin resessis reseu resi resin resis reso resà resàrem resàreu resàs resàssem resàsseu resàssim resàssiu resàvem resàveu resés reséssem resésseu reséssim reséssiu resí rés sept val v
prier

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
sauvetage
Acció de rescatar.
rançon
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescatar /res.kaˈta/ /res.kaˈtaɾ/ /rəs.kəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rescat rescata rescatada rescatades rescataia rescataien rescataies rescatam rescatant rescatar rescatara rescataran rescatarem rescataren rescatares rescatareu rescataria rescatarien rescataries rescatariva rescatariven rescatarives rescatarà rescataràs rescataré rescataríem rescataríeu rescatarívem rescataríveu rescatassen rescatasses rescatassin rescatassis rescatat rescatats rescatau rescatava rescataven rescataves rescatavi rescatavo rescate rescateguem rescateguessa rescateguessen rescateguesses rescategueu rescategués rescateguéssom rescateguéssou rescatem rescaten rescates rescatessa rescatessen rescatesses rescatessi rescatessin rescatessis rescateu rescati rescatin rescatis rescato rescatos rescats rescatà rescatàiem rescatàieu rescatàrem rescatàreu rescatàs rescatàssem rescatàsseu rescatàssim rescatàssiu rescatàvem rescatàvets rescatàveu rescatàvom rescatés rescatéssem rescatésseu rescatéssim rescatéssiu rescatí sept v.cent val v
délivrer

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
seuil barrage

residència escolar n fem
résidence scolaire

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
résilience

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
arcanson résine
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resinós /re.ziˈnos/ /rə.ziˈnos/ adj masc
résineux

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
résistance
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resoldre /reˈzɔɫ.dɾe/ bal occ resol resolc resoldran resoldre resoldrem resoldreu resoldria resoldrien resoldries resoldrà resoldràs resoldré resoldríem resoldríeu resolem resolen resolent resoleu resolga resolguem resolguen resolguera resolgueren resolgueres resolgues resolguessen resolguesses resolguessin resolguessis resolgueu resolgui resolguin resolguis resolgué resolguérem resolguéreu resolgués resolguéssem resolguésseu resolguéssim resolguéssiu resolguí resolia resolien resolies resols resolt resolta resoltes resolts resolíem resolíeu val v
résoudre
Donar solució a un problema, una dificultat, una qüestió complexa.
Decidir, prendre una determinació.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
résolution
Acció de resoldre.
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

resolució de problemes n fem
résolution de problèmes

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
dossier

respectabilitat /res.pek.ta.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pək.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
respectabilité

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ respect respecta respectada respectades respectaia respectaien respectaies respectam respectant respectar respectara respectaran respectarem respectaren respectares respectareu respectaria respectarien respectaries respectariva respectariven respectarives respectarà respectaràs respectaré respectaríem respectaríeu respectarívem respectaríveu respectassen respectasses respectassin respectassis respectat respectats respectau respectava respectaven respectaves respectavi respectavo respecte respecteguem respecteguessa respecteguessen respecteguesses respectegueu respectegués respecteguéssom respecteguéssou respectem respecten respectes respectessa respectessen respectesses respectessi respectessin respectessis respecteu respecti respectin respectis respecto respectos respects respectà respectàiem respectàieu respectàrem respectàreu respectàs respectàssem respectàsseu respectàssim respectàssiu respectàvem respectàvets respectàveu respectàvom respectés respectéssem respectésseu respectéssim respectéssiu respectí sept v.cent val v
respecter
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
respect

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
respectivement

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
respiration

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
respirer

resplendir /res.pɫenˈdi/ /res.pɫenˈdiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resplendeix resplendeixa resplendeixen resplendeixes resplendeixi resplendeixin resplendeixis resplendeixo resplendeixs resplendesc resplendesca resplendesquen resplendesques resplendesqui resplendesquin resplendesquis resplendia resplendida resplendides resplendien resplendies resplendiguem resplendiguera resplendigueren resplendigueres resplendiguessen resplendiguesses resplendiguessin resplendiguessis resplendigueu resplendigueva resplendigueven resplendigueves resplendigué resplendiguérem resplendiguéreu resplendigués resplendiguéssem resplendiguésseu resplendiguéssim resplendiguéssiu resplendiguévem resplendiguéveu resplendim resplendint resplendir resplendira resplendiran resplendirem resplendiren resplendires resplendireu resplendiria resplendirien resplendiries resplendiriva resplendiriven resplendirives resplendirà resplendiràs resplendiré resplendiríem resplendiríeu resplendirívem resplendiríveu resplendisc resplendisca resplendisco resplendiscos resplendisquem resplendisquen resplendisques resplendisqueu resplendissa resplendissen resplendisses resplendissi resplendissin resplendissis resplendist resplendit resplendits resplendiu resplendiva resplendiven resplendives resplendix resplendixa resplendixen resplendixes resplendixi resplendixin resplendixis resplendixo resplendixos resplendí resplendíem resplendíets resplendíeu resplendírem resplendíreu resplendís resplendíscon resplendíssem resplendísseu resplendíssim resplendíssiu resplendíssom resplendíssou resplendívem resplendíveu resplendíxon sept v.cent val v
briller

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
répondre
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
responsabilité

responsabilitzar /ras.pun.sa.βi.ɾiˈza/ /res.pon.sa.bi.ɫiˈzaɾ/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈd͡za/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈza/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.βi.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ responsabilitz responsabilitza responsabilitzada responsabilitzades responsabilitzam responsabilitzant responsabilitzar responsabilitzara responsabilitzaran responsabilitzarem responsabilitzaren responsabilitzares responsabilitzareu responsabilitzaria responsabilitzarien responsabilitzaries responsabilitzarà responsabilitzaràs responsabilitzaré responsabilitzaríem responsabilitzaríeu responsabilitzassen responsabilitzasses responsabilitzassin responsabilitzassis responsabilitzat responsabilitzats responsabilitzau responsabilitzava responsabilitzaven responsabilitzaves responsabilitze responsabilitzem responsabilitzen responsabilitzes responsabilitzessen responsabilitzesses responsabilitzessin responsabilitzessis responsabilitzeu responsabilitzi responsabilitzin responsabilitzis responsabilitzo responsabilitzà responsabilitzàrem responsabilitzàreu responsabilitzàs responsabilitzàssem responsabilitzàsseu responsabilitzàssim responsabilitzàssiu responsabilitzàvem responsabilitzàveu responsabilitzés responsabilitzéssem responsabilitzésseu responsabilitzéssim responsabilitzéssiu responsabilitzí sept val v
responsabiliser

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
responsable
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
responsable
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

responsiu /res.ponˈsiw/ /rəs.ponˈsiw/ /rəs.punˈsiw/ adj masc
responsif
Que inclou una resposta.
répondeur
(immunologia) Responent, que té una resposta immunitària en ser estimulat per un antigen.
responsive
(informàtica) Adaptatiu, reactiu, que permet d'adaptar els continguts a qualsevol dispositiu a partir d'una versió única del codi.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
réponse
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressagar-se /re.seˈɣaɾ.se/ /rə.sə.ɣaɾˈsə/ /rə.səˈɣar.sə/ alg bal eiv nota 1 occ ressag ressaga ressagada ressagades ressagam ressagant ressagar ressagara ressagaran ressagarem ressagaren ressagares ressagareu ressagaria ressagarien ressagaries ressagarà ressagaràs ressagaré ressagaríem ressagaríeu ressagassen ressagasses ressagassin ressagassis ressagat ressagats ressagau ressagava ressagaven ressagaves ressago ressague ressaguem ressaguen ressagues ressaguessen ressaguesses ressaguessin ressaguessis ressagueu ressagui ressaguin ressaguis ressagués ressaguéssem ressaguésseu ressaguéssim ressaguéssiu ressaguí ressagà ressagàrem ressagàreu ressagàs ressagàssem ressagàsseu ressagàssim ressagàssiu ressagàvem ressagàveu sept v.cent val v
traîner

ressaltar /re.saɫˈta/ /re.saɫˈtaɾ/ /rə.səɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ressalt ressalta ressaltada ressaltades ressaltaia ressaltaien ressaltaies ressaltam ressaltant ressaltar ressaltara ressaltaran ressaltarem ressaltaren ressaltares ressaltareu ressaltaria ressaltarien ressaltaries ressaltariva ressaltariven ressaltarives ressaltarà ressaltaràs ressaltaré ressaltaríem ressaltaríeu ressaltarívem ressaltaríveu ressaltassen ressaltasses ressaltassin ressaltassis ressaltat ressaltats ressaltau ressaltava ressaltaven ressaltaves ressaltavi ressaltavo ressalte ressalteguem ressalteguessa ressalteguessen ressalteguesses ressaltegueu ressaltegués ressalteguéssom ressalteguéssou ressaltem ressalten ressaltes ressaltessa ressaltessen ressaltesses ressaltessi ressaltessin ressaltessis ressalteu ressalti ressaltin ressaltis ressalto ressaltos ressalts ressaltà ressaltàiem ressaltàieu ressaltàrem ressaltàreu ressaltàs ressaltàssem ressaltàsseu ressaltàssim ressaltàssiu ressaltàvem ressaltàvets ressaltàveu ressaltàvom ressaltés ressaltéssem ressaltésseu ressaltéssim ressaltéssiu ressaltí sept v.cent val v
souligner

ressemblança /re.semˈbɫan.sa/ /rə.səmˈbɫan.sə/ n fem
ressemblance

ressentiment /re.sen.tiˈmen/ /re.sen.tiˈment/ /rə.sən.tiˈmen/ /rə.sən.tiˈment/ n masc
ressentiment

ressenya /reˈsɛ.ɲa/ /rəˈsɛ.ɲə/ n fem
revue

ressenyar /re.seˈɲa/ /re.seˈɲaɾ/ /rə.səˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resseny ressenya ressenyada ressenyades ressenyaia ressenyaien ressenyaies ressenyam ressenyant ressenyar ressenyara ressenyaran ressenyarem ressenyaren ressenyares ressenyareu ressenyaria ressenyarien ressenyaries ressenyariva ressenyariven ressenyarives ressenyarà ressenyaràs ressenyaré ressenyaríem ressenyaríeu ressenyarívem ressenyaríveu ressenyassen ressenyasses ressenyassin ressenyassis ressenyat ressenyats ressenyau ressenyava ressenyaven ressenyaves ressenyavi ressenyavo ressenye ressenyeguem ressenyeguessa ressenyeguessen ressenyeguesses ressenyegueu ressenyegués ressenyeguéssom ressenyeguéssou ressenyem ressenyen ressenyes ressenyessa ressenyessen ressenyesses ressenyessi ressenyessin ressenyessis ressenyeu ressenyi ressenyin ressenyis ressenyo ressenyos ressenys ressenyà ressenyàiem ressenyàieu ressenyàrem ressenyàreu ressenyàs ressenyàssem ressenyàsseu ressenyàssim ressenyàssiu ressenyàvem ressenyàvets ressenyàveu ressenyàvom ressenyés ressenyéssem ressenyésseu ressenyéssim ressenyéssiu ressenyí sept v.cent val v
faire un compte rendu de

ressogra /reˈsɔ.ɣɾa/ /reˈsɔ.ɣɾɔ/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ n fem
belle-aïeule

ressol /reˈsɔɫ/ /rəˈsɔɫ/ n masc
réverbération

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resson ressona ressonada ressonades ressonaia ressonaien ressonaies ressonam ressonant ressonar ressonara ressonaran ressonarem ressonaren ressonares ressonareu ressonaria ressonarien ressonaries ressonariva ressonariven ressonarives ressonarà ressonaràs ressonaré ressonaríem ressonaríeu ressonarívem ressonaríveu ressonassen ressonasses ressonassin ressonassis ressonat ressonats ressonau ressonava ressonaven ressonaves ressonavi ressonavo ressone ressoneguem ressoneguessa ressoneguessen ressoneguesses ressonegueu ressonegués ressoneguéssom ressoneguéssou ressonem ressonen ressones ressonessa ressonessen ressonesses ressonessi ressonessin ressonessis ressoneu ressoni ressonin ressonis ressono ressonos ressons ressonà ressonàiem ressonàieu ressonàrem ressonàreu ressonàs ressonàssem ressonàsseu ressonàssim ressonàssiu ressonàvem ressonàvets ressonàveu ressonàvom ressonés ressonéssem ressonésseu ressonéssim ressonéssiu ressoní sept v.cent val v
résonner
Produir una ressonància, un so prolongat.

ressopar /re.soˈpa/ /re.soˈpaɾ/ /rə.suˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ressop ressopa ressopada ressopades ressopaia ressopaien ressopaies ressopam ressopant ressopar ressopara ressoparan ressoparem ressoparen ressopares ressopareu ressoparia ressoparien ressoparies ressopariva ressopariven ressoparives ressoparà ressoparàs ressoparé ressoparíem ressoparíeu ressoparívem ressoparíveu ressopassen ressopasses ressopassin ressopassis ressopat ressopats ressopau ressopava ressopaven ressopaves ressopavi ressopavo ressope ressopeguem ressopeguessa ressopeguessen ressopeguesses ressopegueu ressopegués ressopeguéssom ressopeguéssou ressopem ressopen ressopes ressopessa ressopessen ressopesses ressopessi ressopessin ressopessis ressopeu ressopi ressopin ressopis ressopo ressopos ressops ressopà ressopàiem ressopàieu ressopàrem ressopàreu ressopàs ressopàssem ressopàsseu ressopàssim ressopàssiu ressopàvem ressopàvets ressopàveu ressopàvom ressopés ressopéssem ressopésseu ressopéssim ressopéssiu ressopí sept v.cent val v
souper

resta /ˈres.ta/ n fem
soustraction
Operació matemàtica consistent en calcular allò que queda del total després de perdre o treure'n una part.

restada /resˈta.ða/ /rəsˈta.ðə/ n fem
relance

restador /res.taˈðo/ /res.taˈðoɾ/ /rəs.təˈðo/ n masc
receveur

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
rester
No moure’s del lloc on hom és.
soustraire
Treure'n una part del total.
(aritmètica) Sostreure, esbrinar quina quantitat roman d'un total després d'haver-ne llevat una part.
relancer
(esports de pilota) Tornar la pilota, el volant o la bola procedent d'un servei.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restaurant

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ restaur restaura restaurada restaurades restauram restaurant restaurar restaurara restauraran restaurarem restauraren restaurares restaurareu restauraria restaurarien restauraries restaurarà restauraràs restauraré restauraríem restauraríeu restaurassen restaurasses restaurassin restaurassis restaurat restaurats restaurau restaurava restauraven restauraves restaure restaurem restauren restaures restauressen restauresses restauressin restauressis restaureu restauri restaurin restauris restauro restaurà restauràrem restauràreu restauràs restauràssem restauràsseu restauràssim restauràssiu restauràvem restauràveu restaurés restauréssem restaurésseu restauréssim restauréssiu restaurí sept val v
restaurer

restituir /res.ti.tuˈi/ /res.ti.tuˈiɾ/ /rəs.ti.tuˈi/ bal n-occ occ restitueix restitueixen restitueixes restitueixi restitueixin restitueixis restitueixo restituesc restituesqui restituesquin restituesquis restituint restituir restituiran restituirem restituireu restituiria restituirien restituiries restituirà restituiràs restituiré restituiríem restituiríeu restituí restituíem restituíeu restituírem restituíreu restituís restituíssem restituísseu restituíssim restituíssiu restituïa restituïda restituïdes restituïen restituïes restituïguem restituïgueu restituïm restituïra restituïren restituïres restituïsc restituïsca restituïsquen restituïsques restituïssen restituïsses restituïssin restituïssis restituït restituïts restituïu restituïx restituïxen restituïxes restituïxo sept val v
restituer
Tornar, fer recobrar a algú una cosa que havia tingut.
Tornar una cosa a l’estat que havia tingut.

restricció en la participació n fem
restriction à la participation

restringir /res.tɾiɲˈd͡ʒi/ /res.tɾiɲˈd͡ʒiɾ/ /rəs.tɾiɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ restringeix restringeixa restringeixen restringeixes restringeixi restringeixin restringeixis restringeixo restringeixs restringesc restringesca restringesquen restringesques restringesqui restringesquin restringesquis restringia restringida restringides restringien restringies restringiguem restringiguera restringigueren restringigueres restringiguessen restringiguesses restringiguessin restringiguessis restringigueu restringigueva restringigueven restringigueves restringigué restringiguérem restringiguéreu restringigués restringiguéssem restringiguésseu restringiguéssim restringiguéssiu restringiguévem restringiguéveu restringim restringint restringir restringira restringiran restringirem restringiren restringires restringireu restringiria restringirien restringiries restringiriva restringiriven restringirives restringirà restringiràs restringiré restringiríem restringiríeu restringirívem restringiríveu restringisc restringisca restringisco restringiscos restringisquem restringisquen restringisques restringisqueu restringissa restringissen restringisses restringissi restringissin restringissis restringist restringit restringits restringiu restringiva restringiven restringives restringix restringixa restringixen restringixes restringixi restringixin restringixis restringixo restringixos restringí restringíem restringíets restringíeu restringírem restringíreu restringís restringíscon restringíssem restringísseu restringíssim restringíssiu restringíssom restringíssou restringívem restringíveu restringíxon sept v.cent val v
restreindre

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
résultat

resultat d'aprenentatge n masc
résultat d'apprentissage

resum /reˈzum/ /rəˈzum/ n masc
résumé

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
résurrection

ret /ˈret/ /ˈrɛt/ n masc
résille

retacada n fem
poussette

retacar v
queuter

retallada /re.taˈʎa.ða/ /rə.təˈʎa.ðə/ n fem
coupure
Acció i efecte de retallar.
découpage
(videojocs) Procés de la renderització en què es delimiten i s'eliminen els elements gràfics d'un disseny que queden fora de l'espai visible definit i no s'han de mostrar a la pantalla.

retard de lectura n masc
retard de la lecture

retard de llenguatge n masc
retard de langage

retard en el servei n masc
retard dans le service

retard mental n masc
arriération mentale

retardar el joc v
perdre du temps

retaule /reˈtaw.ɫe/ /rəˈtaw.ɫə/ n masc
reredos

reteixir /re.tejˈʃi/ /re.tejˈʃiɾ/ /re.teˈʃi/ /rə.təˈʃi/ alg bal eiv mall n-occ occ reteixeix reteixeixen reteixeixes reteixeixi reteixeixin reteixeixis reteixeixo reteixeixs reteixesc reteixesca reteixesquen reteixesques reteixesqui reteixesquin reteixesquis reteixia reteixida reteixides reteixien reteixies reteixiguem reteixigueu reteixim reteixint reteixir reteixira reteixiran reteixirem reteixiren reteixires reteixireu reteixiria reteixirien reteixiries reteixirà reteixiràs reteixiré reteixiríem reteixiríeu reteixisc reteixisca reteixisquen reteixisques reteixissen reteixisses reteixissin reteixissis reteixit reteixits reteixiu reteixix reteixixen reteixixes reteixixo reteixí reteixíem reteixíeu reteixírem reteixíreu reteixís reteixíssem reteixísseu reteixíssim reteixíssiu retix retixa retixen retixes retixi retixin retixis sept v.cent val v
retiser

retenció /re.ten.siˈo/ /rə.tən.siˈo/ n fem
rétention
Capacitat de conservar a la memòria coneixements o records.
amorti
(voleibol) Falta consistent a aturar momentàniament la pilota durant la recepció per controlar-la millor.
atxiki
(pilota basca) Falta consistent a mantenir la pilota a la mà o a la cesta durant un període de temps excessiu abans de llançar-la.

retenció del disc n fem
blocage du disc

retenir /re.teˈni/ /re.teˈniɾ/ /rə.təˈni/ alg bal eiv occ retenc retendran retendrem retendreu retendria retendrien retendries retendrà retendràs retendré retendríem retendríeu retenen retenguda retengudes retenguem retengueren retengueres retenguessin retenguessis retengueu retengui retenguin retenguis retengut retenguts retengué retenguérem retenguéreu retengués retenguéssim retenguéssiu retenguí retenia retenien retenies retenim retenint retenir reteniu retens reteníem reteníeu retinc retindran retindrem retindreu retindria retindrien retindries retindrà retindràs retindré retindríem retindríeu retinga retinguda retingudes retinguem retinguen retinguera retingueren retingueres retingues retinguessen retinguesses retinguessin retinguessis retingueu retingui retinguin retinguis retingut retinguts retingué retinguérem retinguéreu retingués retinguéssem retinguésseu retinguéssim retinguéssiu retinguí reté retén retín v.cent val v
retenir
Impedir la marxa d'algú.
(pilota basca) Cometre una falta consistent a mantenir la pilota a la mà o a la cesta durant un període de temps excessiu abans de llançar-la.
faire du tricotage
(esports de pilota) Controlar la pilota, la bola o el disc sense intentar fer cap jugada d'atac, amb l'objectiu de mantenir un resultat favorable sense donar opcions a l'adversari.
faire un amorti
(voleibol) Cometre una falta consistent a aturar momentàniament la pilota durant la recepció per controlar-la millor.

retenyir /re.teˈɲi/ /re.teˈɲiɾ/ /rə.təˈɲi/ alg bal eiv mall n-occ occ reteixeix reteixeixen reteixeixes reteixeixi reteixeixin reteixeixis reteixeixo reteixeixs reteixesc reteixesca reteixesquen reteixesques reteixesqui reteixesquin reteixesquis reteixia reteixida reteixides reteixien reteixies reteixiguem reteixigueu reteixim reteixint reteixir reteixira reteixiran reteixirem reteixiren reteixires reteixireu reteixiria reteixirien reteixiries reteixirà reteixiràs reteixiré reteixiríem reteixiríeu reteixisc reteixisca reteixisquen reteixisques reteixissen reteixisses reteixissin reteixissis reteixit reteixits reteixiu reteixix reteixixen reteixixes reteixixo reteixí reteixíem reteixíeu reteixírem reteixíreu reteixís reteixíssem reteixísseu reteixíssim reteixíssiu retix retixa retixen retixes retixi retixin retixis sept v.cent val v
biser

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
rétine

retirar /re.tiˈɾa/ /re.tiˈɾaɾ/ /rə.tiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ retir retira retirada retirades retiram retirant retirar retirara retiraran retirarem retiraren retirares retirareu retiraria retirarien retiraries retirarà retiraràs retiraré retiraríem retiraríeu retirassen retirasses retirassin retirassis retirat retirats retirau retirava retiraven retiraves retire retirem retiren retires retiressen retiresses retiressin retiressis retireu retiri retirin retiris retiro retirà retiràrem retiràreu retiràs retiràssem retiràsseu retiràssim retiràssiu retiràvem retiràveu retirés retiréssem retirésseu retiréssim retiréssiu retirí sept val v
retirer
Apartar, allunyar una cosa d'altres.
ressembler
Assemblar-se a algú.

retocar una base v
retoucher une base

retopar /re.toˈpa/ /re.toˈpaɾ/ /rə.tuˈpa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retop retopa retopada retopades retopaia retopaien retopaies retopam retopant retopar retopara retoparan retoparem retoparen retopares retopareu retoparia retoparien retoparies retopariva retopariven retoparives retoparà retoparàs retoparé retoparíem retoparíeu retoparívem retoparíveu retopassen retopasses retopassin retopassis retopat retopats retopau retopava retopaven retopaves retopavi retopavo retope retopeguem retopeguessa retopeguessen retopeguesses retopegueu retopegués retopeguéssom retopeguéssou retopem retopen retopes retopessa retopessen retopesses retopessi retopessin retopessis retopeu retopi retopin retopis retopo retopos retops retopà retopàiem retopàieu retopàrem retopàreu retopàs retopàssem retopàsseu retopàssim retopàssiu retopàvem retopàvets retopàveu retopàvom retopés retopéssem retopésseu retopéssim retopéssiu retopí sept v.cent val v
ricocher

retornador n masc
relanceur

retornar /re.torˈna/ /re.toɾˈna/ /re.toɾˈnaɾ/ /rə.toɾˈna/ /rə.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ retorn retorna retornada retornades retornam retornant retornar retornara retornaran retornarem retornaren retornares retornareu retornaria retornarien retornaries retornarà retornaràs retornaré retornaríem retornaríeu retornassen retornasses retornassin retornassis retornat retornats retornau retornava retornaven retornaves retorne retornem retornen retornes retornessen retornesses retornessin retornessis retorneu retorni retornin retornis retorno retornà retornàrem retornàreu retornàs retornàssem retornàsseu retornàssim retornàssiu retornàvem retornàveu retornés retornéssem retornésseu retornéssim retornéssiu retorní sept val v
returner
Tornar una cosa a qui la tenia abans.
Tornar al lloc o la situació on era abans.

retractació /re.tɾak.ta.siˈo/ /rə.tɾək.tə.siˈo/ n fem
rétractation
Acció de retractar-se.

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
portrait

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retrat retrata retratada retratades retrataia retrataien retrataies retratam retratant retratar retratara retrataran retratarem retrataren retratares retratareu retrataria retratarien retrataries retratariva retratariven retratarives retratarà retrataràs retrataré retrataríem retrataríeu retratarívem retrataríveu retratassen retratasses retratassin retratassis retratat retratats retratau retratava retrataven retrataves retratavi retratavo retrate retrateguem retrateguessa retrateguessen retrateguesses retrategueu retrategués retrateguéssom retrateguéssou retratem retraten retrates retratessa retratessen retratesses retratessi retratessin retratessis retrateu retrati retratin retratis retrato retratos retrats retratà retratàiem retratàieu retratàrem retratàreu retratàs retratàssem retratàsseu retratàssim retratàssiu retratàvem retratàvets retratàveu retratàvom retratés retratéssem retratésseu retratéssim retratéssiu retratí sept v.cent val v
dépeindre

retre /ˈre.tɾe/ /ˈrɛ.tɾə/ bal occ ret reta retem reten retent retera reteren reteres retes retessen retesses retessin retessis reteu reti retia retien reties retin retis reto retran retre retrem retreu retria retrien retries retrà retràs retré retríem retríeu rets retuda retudes retut retuts reté retérem retéreu retés retéssem retésseu retéssim retéssiu retí retíem retíeu sept val v
rendre
Tornar a una persona allò que se li havia pres.
Concedir a algú allò que li és degut sense que ho demani, només per ser mereixedor.
livrer
Renunciar a les aspiracions en ser vençut per un enemic.

retreta /reˈtɾe.ta/ /rəˈtɾe.tə/ n fem
retraite
Retirada de la tropa per reposar.

retribució /re.tɾi.bu.siˈo/ /rə.tɾi.βu.siˈo/ n fem
rétribution

retribuir /re.tɾi.buˈiɾ/ /re.tɾi.βuˈi/ /rə.tɾi.βuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ retribueix retribueixen retribueixes retribueixi retribueixin retribueixis retribueixo retribueixs retribuesc retribuesca retribuesquen retribuesques retribuesqui retribuesquin retribuesquis retribuint retribuir retribuiran retribuirem retribuireu retribuiria retribuirien retribuiries retribuirà retribuiràs retribuiré retribuiríem retribuiríeu retribuí retribuíem retribuíeu retribuírem retribuíreu retribuís retribuíssem retribuísseu retribuíssim retribuíssiu retribuïa retribuïda retribuïdes retribuïen retribuïes retribuïguem retribuïgueu retribuïm retribuïra retribuïren retribuïres retribuïsc retribuïsca retribuïsquen retribuïsques retribuïssen retribuïsses retribuïssin retribuïssis retribuït retribuïts retribuïu retribuïx retribuïxen retribuïxes retribuïxo sept v.cent val v
rétribuer

retroacció n fem
rétroaction

retrocompatibilitat n fem
compatibilité descendante

retroprojector /ˌre.tɾo.pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /ˌre.tɾo.pɾo.ʒekˈto/ /ˌrɛ.tɾo.pɾo.ʒəkˈto/ /ˌrɛ.tɾu.pɾu.ʒəkˈto/ n masc
rétro-projecteur

retrovirus /re.tɾoˈvi.ɾus/ /re.tɾoˈβi.ɾus/ /rə.tɾoˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈβi.ɾus/ n masc
rétrovirus

retrumfar /re.tɾuɱˈfa/ /re.tɾuɱˈfaɾ/ /rə.tɾuɱˈfa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retrumf retrumfa retrumfada retrumfades retrumfaia retrumfaien retrumfaies retrumfam retrumfant retrumfar retrumfara retrumfaran retrumfarem retrumfaren retrumfares retrumfareu retrumfaria retrumfarien retrumfaries retrumfariva retrumfariven retrumfarives retrumfarà retrumfaràs retrumfaré retrumfaríem retrumfaríeu retrumfarívem retrumfaríveu retrumfassen retrumfasses retrumfassin retrumfassis retrumfat retrumfats retrumfau retrumfava retrumfaven retrumfaves retrumfavi retrumfavo retrumfe retrumfeguem retrumfeguessa retrumfeguessen retrumfeguesses retrumfegueu retrumfegués retrumfeguéssom retrumfeguéssou retrumfem retrumfen retrumfes retrumfessa retrumfessen retrumfesses retrumfessi retrumfessin retrumfessis retrumfeu retrumfi retrumfin retrumfis retrumfo retrumfos retrumfs retrumfà retrumfàiem retrumfàieu retrumfàrem retrumfàreu retrumfàs retrumfàssem retrumfàsseu retrumfàssim retrumfàssiu retrumfàvem retrumfàvets retrumfàveu retrumfàvom retrumfés retrumféssem retrumfésseu retrumféssim retrumféssiu retrumfí sept v.cent val v
surcouper

retòrcer /reˈtɔr.se/ /reˈtɔɾ.se/ /reˈtɔɾ.seɾ/ /rəˈtɔr.sə/ bal eiv occ retorcem retorcen retorcent retorcera retorceran retorcerem retorceren retorceres retorcereu retorceria retorcerien retorceries retorcerà retorceràs retorceré retorceríem retorceríeu retorces retorcessen retorcesses retorcessin retorcessis retorceu retorci retorcia retorcien retorcies retorcin retorcis retorcé retorcérem retorcéreu retorcés retorcéssem retorcésseu retorcéssim retorcéssiu retorcí retorcíem retorcíeu retort retorta retortes retorts retorç retorça retorço retorçuda retorçudes retorçut retorçuts retòrcer sept val v
retordre
Tòrcer molt, amb força.
Unir fils amb una torsió conjunta.

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
rhétorique

reunir /re.uˈni/ /re.uˈniɾ/ /rə.uˈni/ bal n-occ occ reuneix reuneixen reuneixes reuneixi reuneixin reuneixis reuneixo reunesc reunesqui reunesquin reunesquis reunia reunida reunides reunien reunies reuniguem reunigueu reunim reunint reunir reunira reuniran reunirem reuniren reunires reunireu reuniria reunirien reuniries reunirà reuniràs reuniré reuniríem reuniríeu reunisc reunisca reunisquen reunisques reunissen reunisses reunissin reunissis reunit reunits reuniu reunix reunixen reunixes reunixo reuní reuníem reuníeu reunírem reuníreu reunís reuníssem reunísseu reuníssim reuníssiu sept val v
réunir
Unir diferents parts separades.
Aplegar diverses persones en un mateix lloc.

reunió /re.u.niˈo/ n fem
rassemblement
réunion
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

reutilitzar /re.u.ti.ɫiˈd͡za/ /re.u.ti.ɫiˈza/ /re.u.ti.ɫiˈzaɾ/ /rə.u.ti.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reutilitz reutilitza reutilitzada reutilitzades reutilitzam reutilitzant reutilitzar reutilitzara reutilitzaran reutilitzarem reutilitzaren reutilitzares reutilitzareu reutilitzaria reutilitzarien reutilitzaries reutilitzarà reutilitzaràs reutilitzaré reutilitzaríem reutilitzaríeu reutilitzassen reutilitzasses reutilitzassin reutilitzassis reutilitzat reutilitzats reutilitzau reutilitzava reutilitzaven reutilitzaves reutilitze reutilitzem reutilitzen reutilitzes reutilitzessen reutilitzesses reutilitzessin reutilitzessis reutilitzeu reutilitzi reutilitzin reutilitzis reutilitzo reutilitzà reutilitzàrem reutilitzàreu reutilitzàs reutilitzàssem reutilitzàsseu reutilitzàssim reutilitzàssiu reutilitzàvem reutilitzàveu reutilitzés reutilitzéssem reutilitzésseu reutilitzéssim reutilitzéssiu reutilitzí sept val v
réutiliser

revaccinar /re.vak.siˈnaɾ/ /re.βak.siˈna/ /rə.vək.siˈna/ /rə.βək.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revaccina revaccinada revaccinades revaccinam revaccinant revaccinar revaccinara revaccinaran revaccinarem revaccinaren revaccinares revaccinareu revaccinaria revaccinarien revaccinaries revaccinarà revaccinaràs revaccinaré revaccinaríem revaccinaríeu revaccinassen revaccinasses revaccinassin revaccinassis revaccinat revaccinats revaccinau revaccinava revaccinaven revaccinaves revaccine revaccinem revaccinen revaccines revaccinessen revaccinesses revaccinessin revaccinessis revaccineu revaccini revaccinin revaccinis revaccino revaccinà revaccinàrem revaccinàreu revaccinàs revaccinàssem revaccinàsseu revaccinàssim revaccinàssiu revaccinàvem revaccinàveu revaccinés revaccinéssem revaccinésseu revaccinéssim revaccinéssiu revacciní revaccín sept val v
revacciner

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revel revela revelada revelades revelam revelant revelar revelara revelaran revelarem revelaren revelares revelareu revelaria revelarien revelaries revelarà revelaràs revelaré revelaríem revelaríeu revelassen revelasses revelassin revelassis revelat revelats revelau revelava revelaven revelaves revele revelem revelen reveles revelessen revelesses revelessin revelessis reveleu reveli revelin revelis revelo revelà revelàrem revelàreu revelàs revelàssem revelàsseu revelàssim revelàssiu revelàvem revelàveu revelés reveléssem revelésseu reveléssim reveléssiu revelí sept val v
révéler
Fer conèixer alguna cosa amagada.
développer
Fer visible una imatge impressionada en un suport fotosensible.

revenjar-se /re.veɲˈd͡ʒaɾ.se/ /re.βeɲˈd͡ʒar.se/ /re.βeɲˈd͡ʒaɾ.se/ /rə.vəɲ.ʒərˈsə/ /rə.vəɲˈʒaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ revenge revengem revengen revenges revengessen revengesses revengessin revengessis revengeu revengi revengin revengis revengés revengéssem revengésseu revengéssim revengéssiu revengí revenj revenja revenjada revenjades revenjam revenjant revenjar revenjara revenjaran revenjarem revenjaren revenjares revenjareu revenjaria revenjarien revenjaries revenjarà revenjaràs revenjaré revenjaríem revenjaríeu revenjassen revenjasses revenjassin revenjassis revenjat revenjats revenjau revenjava revenjaven revenjaves revenjo revenjà revenjàrem revenjàreu revenjàs revenjàssem revenjàsseu revenjàssim revenjàssiu revenjàvem revenjàveu sept val v
se venger

revers /reˈvɛɾs/ /reˈβɛrs/ /reˈβɛɾs/ /rəˈvɛɾs/ /rəˈβɛrs/ n masc
renversement
(futbol americà) Jugada ofensiva consistent en un mà a mà del quarterback amb un corredor, un desplaçament posterior del corredor cap a un costat del camp amb una passada a un receptor i una correguda del receptor just en el sentit oposat, que provoca un moviment de la defensa en direcció equivocada.

revestir /re.vesˈtiɾ/ /re.βesˈti/ /rə.vəsˈti/ /rə.βəsˈti/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ revesteix revesteixen revesteixes revesteixi revesteixin revesteixis revesteixo revesteixs revestesc revestesca revestesquen revestesques revestesqui revestesquin revestesquis revestia revestida revestides revestien revesties revestiguem revestigueu revestim revestint revestir revestira revestiran revestirem revestiren revestires revestireu revestiria revestirien revestiries revestirà revestiràs revestiré revestiríem revestiríeu revestisc revestisca revestisquen revestisques revestissen revestisses revestissin revestissis revestit revestits revestiu revestix revestixen revestixes revestixo revestí revestíem revestíeu revestírem revestíreu revestís revestíssem revestísseu revestíssim revestíssiu revist revista revisten revistes sept v.cent val v
vêtir

reveure /reˈvew.ɾe/ /reˈβew.ɾe/ /rəˈvəw.ɾə/ /rəˈvɛw.ɾə/ /rəˈβɛw.ɾə/ bal occ reveem reveent reveeu revegem revegen reveges revegeu revegi revegin revegis reveia reveiem reveien reveient reveieren reveieres reveies reveiessen reveiesses reveiessin reveiessis reveieu reveig reveim reveis reveié reveiérem reveiéreu reveiés reveiéssem reveiésseu reveiéssim reveiéssiu reveja revera reveren reveres revessin revessis reveu reveuen reveuran reveure reveurem reveureu reveuria reveurien reveuries reveurà reveuràs reveuré reveuríem reveuríeu reveus revist revista revistes revistos reviu revèiem revèieu revéiem revéieu revérem revéreu revés revéssim revéssiu revéu val v
revoir

revictimització /re.vik.ti.mi.za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.d͡za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.za.siˈo/ /rə.vik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ /rə.βik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ n fem
revictimisation

revifalla /re.viˈfa.ʎa/ /re.βiˈfa.ʎa/ /rə.viˈfa.ʎə/ /rə.βiˈfa.ʎə/ n fem
revif

revinclat revinclada revinclats adj masc
tordu
Corbat o vinclat per efecte d'una sacsejada.

revisar //ɾe.βiˈˈzaɾ/ /re.viˈzaɾ/ /re.βiˈza/ /rə.viˈza/ /rə.βiˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ revisa revisada revisades revisaia revisaien revisaies revisam revisant revisar revisara revisaran revisarem revisaren revisares revisareu revisaria revisarien revisaries revisariva revisariven revisarives revisarà revisaràs revisaré revisaríem revisaríeu revisarívem revisaríveu revisassen revisasses revisassin revisassis revisat revisats revisau revisava revisaven revisaves revisavi revisavo revise reviseguem reviseguessa reviseguessen reviseguesses revisegueu revisegués reviseguéssom reviseguéssou revisem revisen revises revisessa revisessen revisesses revisessi revisessin revisessis reviseu revisi revisin revisis reviso revisos revisà revisàiem revisàieu revisàrem revisàreu revisàs revisàssem revisàsseu revisàssim revisàssiu revisàvem revisàvets revisàveu revisàvom revisés reviséssem revisésseu reviséssim reviséssiu revisí revís sept v.cent val v
réviser

reviscolar /re.vis.koˈɫaɾ/ /re.βis.koˈɫa/ /rə.vis.koˈɫa/ /rə.vis.kuˈɫa/ /rə.βis.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reviscol reviscola reviscolada reviscolades reviscolam reviscolant reviscolar reviscolara reviscolaran reviscolarem reviscolaren reviscolares reviscolareu reviscolaria reviscolarien reviscolaries reviscolarà reviscolaràs reviscolaré reviscolaríem reviscolaríeu reviscolassen reviscolasses reviscolassin reviscolassis reviscolat reviscolats reviscolau reviscolava reviscolaven reviscolaves reviscole reviscolem reviscolen reviscoles reviscolessen reviscolesses reviscolessin reviscolessis reviscoleu reviscoli reviscolin reviscolis reviscolo reviscolà reviscolàrem reviscolàreu reviscolàs reviscolàssem reviscolàsseu reviscolàssim reviscolàssiu reviscolàvem reviscolàveu reviscolés reviscoléssem reviscolésseu reviscoléssim reviscoléssiu reviscolí sept val v
relancer

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
revue

revista d'educació n fem
magazine d'éducation

revista escolar n fem
journal scolaire

revocar /ra.vuˈka/ /re.voˈkaɾ/ /re.βoˈka/ /rə.voˈka/ /rə.vuˈka/ /rə.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revoc revoca revocada revocades revocam revocant revocar revocara revocaran revocarem revocaren revocares revocareu revocaria revocarien revocaries revocarà revocaràs revocaré revocaríem revocaríeu revocassen revocasses revocassin revocassis revocat revocats revocau revocava revocaven revocaves revoco revocà revocàrem revocàreu revocàs revocàssem revocàsseu revocàssim revocàssiu revocàvem revocàveu revoque revoquem revoquen revoques revoquessen revoquesses revoquessin revoquessis revoqueu revoqui revoquin revoquis revoqués revoquéssem revoquésseu revoquéssim revoquéssiu revoquí sept val v
révoquer

revolt /reˈvɔɫt/ /reˈβɔɫ/ /rəˈvɔɫ/ /rəˈvɔɫt/ /rəˈβɔɫ/ adj masc
désordre

revolt /reˈvɔɫt/ /reˈβɔɫ/ /rəˈvɔɫ/ /rəˈvɔɫt/ /rəˈβɔɫ/ n masc
virage

revolta /reˈvɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.tɔ/ /rəˈvɔɫ.tə/ /rəˈβɔɫ.tə/ n fem
révolte
Alçament, acció de revoltar-se.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
révolutionnaire
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
révolutionnaire
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
révolution
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

revés /reˈves/ /reˈβes/ /rəˈves/ /rəˈβes/ n masc
revers
(basquetbol) Canvi de direcció en què l'atacant gira sobre ell mateix per a donar l'esquena al jugador que el marca.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a tocar la bola intencionadament amb el revés d'una pala.
côté rond
(hoquei sobre herba) Cara dreta de la pala d'un estic, de forma arrodonida.

reïficar /re.i.fiˈka/ /re.i.fiˈkaɾ/ /rə.i.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reïfic reïfica reïficada reïficades reïficaia reïficaien reïficaies reïficam reïficant reïficar reïficara reïficaran reïficarem reïficaren reïficares reïficareu reïficaria reïficarien reïficaries reïficariva reïficariven reïficarives reïficarà reïficaràs reïficaré reïficaríem reïficaríeu reïficarívem reïficaríveu reïficassen reïficasses reïficassin reïficassis reïficat reïficats reïficau reïficava reïficaven reïficaves reïficavi reïficavo reïfico reïficos reïficà reïficàiem reïficàieu reïficàrem reïficàreu reïficàs reïficàssem reïficàsseu reïficàssim reïficàssiu reïficàvem reïficàvets reïficàveu reïficàvom reïfique reïfiqueguem reïfiqueguessa reïfiqueguessen reïfiqueguesses reïfiquegueu reïfiquegués reïfiqueguéssom reïfiqueguéssou reïfiquem reïfiquen reïfiques reïfiquessa reïfiquessen reïfiquesses reïfiquessi reïfiquessin reïfiquessis reïfiqueu reïfiqui reïfiquin reïfiquis reïfiqués reïfiquéssem reïfiquésseu reïfiquéssim reïfiquéssiu reïfiquí sept v.cent val v
réifier

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ rhodesiana rhodesians adj masc
rhodésien
Originari, pertanyent o relatiu a l'antiga Rhodèsia.

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ n masc
rhodésien
Natural de l'antiga Rhodèsia, actualment Zimbabwe.

rhythm-and-blues /ˌrid.mamˈbɫus/ /ˌrid.məmˈbɫus/ n masc
rhythm and blues

rial /riˈaɫ/ n masc
rial
Unitat monetària de diversos estats: l’Aràbia Saudí, el Iemen, l’Iran, Oman i Qatar.
rivière
(esports) Fossat darrere d’una barrera en curses d’obstacles.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
rire

rialler /ri.aˈʎe/ /ri.aˈʎeɾ/ /ri.əˈje/ /ri.əˈʎe/ adj masc
gai
Que riu sovint, amb facilitat.
riant
De bon aspecte que genera un sentiment d’alegria.

riba /ˈri.ba/ n fem
rive

ribera /riˈbe.ɾa/ /riˈβe.ɾə/ n fem
rivage
Terreny proper al riu o al mar.

ribot /riˈβɔt/ n masc
rabot

ribotar /ri.βoˈta/ /ri.βoˈtaɾ/ /ri.βuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ribot ribota ribotada ribotades ribotaia ribotaien ribotaies ribotam ribotant ribotar ribotara ribotaran ribotarem ribotaren ribotares ribotareu ribotaria ribotarien ribotaries ribotariva ribotariven ribotarives ribotarà ribotaràs ribotaré ribotaríem ribotaríeu ribotarívem ribotaríveu ribotassen ribotasses ribotassin ribotassis ribotat ribotats ribotau ribotava ribotaven ribotaves ribotavi ribotavo ribote riboteguem riboteguessa riboteguessen riboteguesses ribotegueu ribotegués riboteguéssom riboteguéssou ribotem riboten ribotes ribotessa ribotessen ribotesses ribotessi ribotessin ribotessis riboteu riboti ribotin ribotis riboto ribotos ribots ribotà ribotàiem ribotàieu ribotàrem ribotàreu ribotàs ribotàssem ribotàsseu ribotàssim ribotàssiu ribotàvem ribotàvets ribotàveu ribotàvom ribotés ribotéssem ribotésseu ribotéssim ribotéssiu ribotí sept v.cent val v
rifler

ric /ˈrik/ adj masc
riche
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
ridicule
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

riell /riˈeʎ/ n masc
lingot
Peça petita de metall fos en brut.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
ruisseau

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
tombola

rifeny /riˈfeɲ/ /riˈfəɲ/ /riˈfɛɲ/ adj masc
rifain
Relatiu o pertanyent al Rif o al seu grup ètnic.

rifeny /riˈfeɲ/ /riˈfəɲ/ /riˈfɛɲ/ n masc
Rifain
Persona que habita o és originària del Rif o que pertany al seu grup ètnic.
rifain
(invariable) Varietat de l'amazic parlada al Rif, al nord-est del Marroc.

rigidesa /ri.d͡ʒiˈðe.za/ /ri.ʒiˈðe.za/ /ri.ʒiˈðə.zə/ /ri.ʒiˈðɛ.zə/ n fem
rigidité

rigor científic n masc
rigueur scientifique

rigorós /ri.ɣoˈɾos/ /ri.ɣuˈɾos/ adj masc
rigoureux

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
rime
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
rhinocéros

riota /riˈɔ.ta/ /riˈɔ.tɔ/ /riˈɔ.tə/ n fem
risée

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
richesse

ris /ˈris/ n masc
ris
(nàutica) Cordill de vela per a reduir la superfície exposada al vent.

risc n masc
risque

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ris rissa rissada rissades rissam rissant rissar rissara rissaran rissarem rissaren rissares rissareu rissaria rissarien rissaries rissarà rissaràs rissaré rissaríem rissaríeu rissassen rissasses rissassin rissassis rissat rissats rissau rissava rissaven rissaves risse rissem rissen risses rissessen rissesses rissessin rissessis risseu rissi rissin rissis risso rissà rissàrem rissàreu rissàs rissàssem rissàsseu rissàssim rissàssiu rissàvem rissàveu rissés risséssem rissésseu risséssim risséssiu rissí sept val v
arriser

ritme /ˈrid.me/ n masc
rythme
allure
(esports de pilota) Rapidesa dels moviments dels jugadors i del desplaçament de la pilota, la bola, el volant o el disc en el transcurs de les jugades d'un partit durant un determinat període de temps.

ritme d'aprenentatge n masc
rythme d'apprentissage

ritu /ˈri.tu/ n masc
rite

riu n masc
rivière fleuve
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
rire ris
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
rire
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
rival

rivet n masc
passepoil

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
vêtements vêtement

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
voler

robar una base v
voler une base

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
vol

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robotitzar /ro.bo.tiˈd͡za/ /ro.bo.tiˈzaɾ/ /ro.βo.tiˈd͡za/ /ro.βo.tiˈza/ /ru.bu.tiˈd͡za/ /ru.βu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ robotitz robotitza robotitzada robotitzades robotitzam robotitzant robotitzar robotitzara robotitzaran robotitzarem robotitzaren robotitzares robotitzareu robotitzaria robotitzarien robotitzaries robotitzarà robotitzaràs robotitzaré robotitzaríem robotitzaríeu robotitzassen robotitzasses robotitzassin robotitzassis robotitzat robotitzats robotitzau robotitzava robotitzaven robotitzaves robotitze robotitzem robotitzen robotitzes robotitzessen robotitzesses robotitzessin robotitzessis robotitzeu robotitzi robotitzin robotitzis robotitzo robotitzà robotitzàrem robotitzàreu robotitzàs robotitzàssem robotitzàsseu robotitzàssim robotitzàssiu robotitzàvem robotitzàveu robotitzés robotitzéssem robotitzésseu robotitzéssim robotitzéssiu robotitzí sept val v
robotiser

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
robuste

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rubis
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

roc /ˈrɔk/ n masc
pierre
Tros de pedra.
roc
(heràldica) Representació heràldica de la torre o roc del joc d'escacs

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
roche
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

rocambolesc /ro.kam.boˈɫesk/ /ru.kəm.buˈɫɛsk/ adj masc
rocambolesque

rock-and-roll /ˌrɔk.anˈrɔɫ/ /ˌrɔk.ənˈrɔɫ/ n masc
rock and roll

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
roue
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.
roulette roue
(hoquei sobre patins, patinatge sobre rodes) Cadascuna de les quatre peces circulars rígides i massisses en contacte amb el terra d’un patí de rodes, d’un diàmetre no inferior a 3 cm, que giren al voltant d’un eix collat a la plantilla o la bota.

roda de fira n fem
grande roue

roda de la fortuna n fem
roue de la fortune

roda dentada n fem
roue dentée

rodalia /ro.ðaˈɫi.a/ /ro.ðəˈɫi.ə/ /ru.ðəˈɫi.ə/ n fem
environs

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rod roda rodada rodades rodam rodant rodar rodara rodaran rodarem rodaren rodares rodareu rodaria rodarien rodaries rodarà rodaràs rodaré rodaríem rodaríeu rodassen rodasses rodassin rodassis rodat rodats rodau rodava rodaven rodaves rode rodem roden rodes rodessen rodesses rodessin rodessis rodeu rodi rodin rodis rodo rodà rodàrem rodàreu rodàs rodàssem rodàsseu rodàssim rodàssiu rodàvem rodàveu rodés rodéssem rodésseu rodéssim rodéssiu rodí sept val v
tourner
Moure's fent voltes com una roda.
parcourir
Recórrer un lloc d’un costat a l’altre.

rodeta /roˈðe.ta/ /roˈðə.tə/ /ruˈðɛ.tə/ n fem
roulette

rodi n masc
rhodium

rodolí n masc
couplet
Conjunt dels dos versos de cada quadre d'un auca i per extensió, conjunt de dos versos aparellats.

rodona /roˈðo.na/ /roˈðo.nə/ /ruˈðo.nə/ n masc
ronde

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
rond
De forma de cercle.

roent /roˈen/ /roˈent/ /ruˈen/ adj masc
embrasé

roentgeni n masc
roentgenium

rogall /roˈɣaʎ/ /ruˈɣaj/ /ruˈɣaʎ/ n masc
enrouement
Inflamació de la laringe que provoca una veu aspra.

rogenc /ruˈʒɛŋ/ adj masc
rougeâtre

roibos /ˈroj.βos/ /ˈrɔj.βos/ n masc
rooibos

roig /ˈrot͡ʃ/ roja adj masc
rouge
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

roig /ˈrot͡ʃ/ n masc
rouge
Persona d'idees polítiques d'esquerres.

rol /ˈrɔɫ/ n masc
rôle
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ n masc
rhum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romaic /roˈmajk/ /ruˈmajk/ adj masc
romaïque
neogrec (relatiu al grec modern)

romaic /roˈmajk/ /ruˈmajk/ n masc
romaïque
grec modern

romaji /roˈma.d͡ʒi/ /roˈma.ʒi/ /ruˈma.ʒi/ n masc
romaji

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ n fem
balance romaine

romandre /roˈman.dɾe/ /roˈman.dɾə/ /ruˈman.dɾə/ bal occ roman romanc romandran romandre romandrem romandreu romandria romandrien romandries romandrà romandràs romandré romandríem romandríeu romanem romanen romanent romaneu romanga romanguem romanguen romanguera romangueren romangueres romangues romanguessen romanguesses romanguessin romanguessis romangueu romangui romanguin romanguis romangué romanguérem romanguéreu romangués romanguéssem romanguésseu romanguéssim romanguéssiu romanguí romania romanien romanies romans romaníem romaníeu romasa romases romasos romàs val v
rester

romanista /ro.maˈnis.ta/ /ro.maˈnis.te/ /ro.məˈnis.tə/ /ru.məˈnis.tə/ n neut
romaniste
Expert en dret romà.
Estudiós de la romanística, les llengües romàniques.

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ru.mə.nid.zə.siˈo/ n fem
romanisation

romantitzar /ro.man.tiˈd͡za/ /ro.man.tiˈza/ /ro.man.tiˈzaɾ/ /ro.mən.tiˈd͡za/ /ru.mən.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ romantitz romantitza romantitzada romantitzades romantitzam romantitzant romantitzar romantitzara romantitzaran romantitzarem romantitzaren romantitzares romantitzareu romantitzaria romantitzarien romantitzaries romantitzarà romantitzaràs romantitzaré romantitzaríem romantitzaríeu romantitzassen romantitzasses romantitzassin romantitzassis romantitzat romantitzats romantitzau romantitzava romantitzaven romantitzaves romantitze romantitzem romantitzen romantitzes romantitzessen romantitzesses romantitzessin romantitzessis romantitzeu romantitzi romantitzin romantitzis romantitzo romantitzà romantitzàrem romantitzàreu romantitzàs romantitzàssem romantitzàsseu romantitzàssim romantitzàssiu romantitzàvem romantitzàveu romantitzés romantitzéssem romantitzésseu romantitzéssim romantitzéssiu romantitzí sept val v
romantiser

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ adj masc
romanche
De la llengua pròpia dels Grisons.

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
romanche
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
roman
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.
romance
Composició poètica que consta de versos parells amb rima assonant.

romança /roˈman.sa/ /roˈman.sə/ /ruˈman.sə/ n fem
romance
Composició lírica escrita per a ser cantada.

romanço /roˈman.so/ /ruˈman.su/ n masc
histoires
(plural) dilacions, històries vanes

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
roumain
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
romarin
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
romani
Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
losange

romboïdal /rom.bo.iˈðaɫ/ /rum.bu.iˈðaɫ/ adj
rhomboïdal

romer /roˈme/ /ruˈme/ adj masc
aubère

romiatge /ro.miˈa.d͡ʒe/ /ro.miˈa.d͡ʒə/ /ru.miˈa.d͡ʒə/ n masc
pélegrinage

rompre /ˈrom.pɾe/ /ˈrom.pɾə/ bal occ romp rompa rompem rompen rompent rompera romperen romperes rompes rompessen rompesses rompessin rompessis rompeu rompi rompia rompien rompies rompin rompis rompo rompran rompre romprem rompreu rompria romprien rompries romprà rompràs rompré rompríem rompríeu romps rompuda rompudes romput romputs rompé rompérem rompéreu rompés rompéssem rompésseu rompéssim rompéssiu rompí rompíem rompíeu sept val v
rompre
Dividir en parts o fragments per l’acció d’una força continuada.

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
romain
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Romain
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
romantique

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ ronca roncs adj masc
enroué
Que té ronquera.
rauque
Veu o so tosc i aspre.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ n masc
ronflement
Soroll que es fa roncant.

roncador /roŋ.kaˈðo/ /roŋ.kaˈðoɾ/ /roŋ.kəˈðo/ /ruŋ.kəˈðo/ n masc
crocro

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ronc ronca roncada roncades roncam roncant roncar roncara roncaran roncarem roncaren roncares roncareu roncaria roncarien roncaries roncarà roncaràs roncaré roncaríem roncaríeu roncassen roncasses roncassin roncassis roncat roncats roncau roncava roncaven roncaves ronco roncà roncàrem roncàreu roncàs roncàssem roncàsseu roncàssim roncàssiu roncàvem roncàveu ronque ronquem ronquen ronques ronquessen ronquesses ronquessin ronquessis ronqueu ronqui ronquin ronquis ronqués ronquéssem ronquésseu ronquéssim ronquéssiu ronquí sept val v
ronfler

rondalla /runˈda.jə/ n fem
conte

rondalla d'animals /runˌda.ʎə.ðə.niˈmaɫs/ n fem
conte d'animaux

rondalla meravellosa /ronˌda.ʎa.me.ɾa.βeˈʎo.za/ /runˌda.ʎə.mə.ɾə.vəˈʎo.zə/ /runˌda.ʎə.mə.ɾə.βəˈʎo.zə/ n fem
conte merveilleux

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ occ rondina rondinada rondinades rondinant rondinar rondinaran rondinarem rondinaren rondinares rondinareu rondinaria rondinarien rondinaries rondinarà rondinaràs rondinaré rondinaríem rondinaríeu rondinat rondinats rondinava rondinaven rondinaves rondine rondinem rondinen rondines rondinessen rondinesses rondinessin rondinessis rondineu rondini rondinin rondinis rondino rondinà rondinàrem rondinàreu rondinàvem rondinàveu rondinés rondinéssem rondinésseu rondinéssim rondinéssiu rondiní sept v
râler
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronsejar /ron.seˈd͡ʒa/ /ron.seˈd͡ʒaɾ/ /ron.seˈʒa/ /ron.səˈd͡ʒa/ /run.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ronsege ronsegem ronsegen ronseges ronsegessen ronsegesses ronsegessin ronsegessis ronsegeu ronsegi ronsegin ronsegis ronsegés ronsegéssem ronsegésseu ronsegéssim ronsegéssiu ronsegí ronseig ronseja ronsejada ronsejades ronsejam ronsejant ronsejar ronsejara ronsejaran ronsejarem ronsejaren ronsejares ronsejareu ronsejaria ronsejarien ronsejaries ronsejarà ronsejaràs ronsejaré ronsejaríem ronsejaríeu ronsejassen ronsejasses ronsejassin ronsejassis ronsejat ronsejats ronsejau ronsejava ronsejaven ronsejaves ronsejo ronsejà ronsejàrem ronsejàreu ronsejàs ronsejàssem ronsejàsseu ronsejàssim ronsejàssiu ronsejàvem ronsejàveu sept val v
traîner

ronya /ˈro.ɲa/ /ˈro.ɲə/ n fem
crasse
(col·loquial) Brutícia enganxada, especialment a la pell.

ronyonera /ro.ɲoˈne.ɾa/ /ro.ɲoˈne.ɾə/ /ru.ɲuˈne.ɾə/ n fem
protège-lombaires
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador en forma de faixa que protegeix i escalfa la ronyonada.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
rein
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

ronyós /roˈɲos/ /ruˈɲos/ adj masc
crasseux
Brut, amb ronya, brutícia.

roquet /roˈket/ /roˈkət/ /ruˈkɛt/ n masc
rochet
Sobrepellís amb mànegues ajustades o amples en punta.

rorqual /roɾˈkwaɫ/ /rurˈkwaɫ/ n masc
Balénoptéridés
rorqual comú (Balaenoptera physalus)

rorqual blau n masc
rorqual bleu

rorqual comú n masc
rorqual commun

rorqual d'Omura n masc
rorqual d'Omura

rorqual d'aleta blanca n masc
petit rorqual

rorqual de Bryde n masc
rorqual de Bryde

rorqual del nord n masc
rorqual de Rudolphi

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ rossa rossos adj masc
blond

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
rose
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
rose
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
rose
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
rosée

rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ n fem
rosalie

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
rosaire
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
rosbif

rosca /ˈros.ka/ /ˈrɔs.kə/ n fem
filet
Cilindre convex amb un ressalt o còncau amb un solc helicoidal.
tourillon
(billar) Maniguet amb què s'uneixen caragolant la fletxa i la porra en els tacs de billar constituïts per dues peces.

roscar /rosˈka/ /rosˈkaɾ/ /rusˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rosc rosca roscada roscades roscam roscant roscar roscara roscaran roscarem roscaren roscares roscareu roscaria roscarien roscaries roscarà roscaràs roscaré roscaríem roscaríeu roscassen roscasses roscassin roscassis roscat roscats roscau roscava roscaven roscaves rosco roscà roscàrem roscàreu roscàs roscàssem roscàsseu roscàssim roscàssiu roscàvem roscàveu rosque rosquem rosquen rosques rosquessen rosquesses rosquessin rosquessis rosqueu rosqui rosquin rosquis rosqués rosquéssem rosquésseu rosquéssim rosquéssiu rosquí sept val v
fileter

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ rosegadora rosegadors adj masc
rongeur
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
rongeur
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegall /ro.zeˈɣaʎ/ /ro.zəˈɣaʎ/ /ru.zəˈɣaj/ /ru.zəˈɣaʎ/ n masc
restes
(plural) Restes de cosa usada.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ roseg rosega rosegada rosegades rosegam rosegant rosegar rosegara rosegaran rosegarem rosegaren rosegares rosegareu rosegaria rosegarien rosegaries rosegarà rosegaràs rosegaré rosegaríem rosegaríeu rosegassen rosegasses rosegassin rosegassis rosegat rosegats rosegau rosegava rosegaven rosegaves rosego rosegue roseguem roseguen rosegues roseguessen roseguesses roseguessin roseguessis rosegueu rosegui roseguin roseguis rosegués roseguéssem roseguésseu roseguéssim roseguéssiu roseguí rosegà rosegàrem rosegàreu rosegàs rosegàssem rosegàsseu rosegàssim rosegàssiu rosegàvem rosegàveu sept val v
grignoter
Mossegar una cosa dura emportant-se petites parts, esmicar-la a poc a poc.
ronger
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
coquelicot pavot

rosquilla /rosˈki.ʎa/ /rosˈki.ʎə/ /rusˈki.ʎə/ n fem
rousquille

rossejar /ro.seˈd͡ʒa/ /ro.seˈd͡ʒaɾ/ /ro.seˈʒa/ /ro.səˈd͡ʒa/ /ru.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rossege rossegem rossegen rosseges rossegessen rossegesses rossegessin rossegessis rossegeu rossegi rossegin rossegis rossegés rossegéssem rossegésseu rossegéssim rossegéssiu rossegí rosseig rosseja rossejada rossejades rossejam rossejant rossejar rossejara rossejaran rossejarem rossejaren rossejares rossejareu rossejaria rossejarien rossejaries rossejarà rossejaràs rossejaré rossejaríem rossejaríeu rossejassen rossejasses rossejassin rossejassis rossejat rossejats rossejau rossejava rossejaven rossejaves rossejo rossejà rossejàrem rossejàreu rossejàs rossejàssem rossejàsseu rossejàssim rossejàssiu rossejàvem rossejàveu sept val v
blondir
(intransitiu) Tirar a color més o menys ros.
roussir
(transitiu, cuina) Torrar lleugerament prenent un color més fosc.

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
rossignol
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).
Ferro prim amb una punta doblegada per obrir els pestells dels panys sense usar la clau.
chanterelle
Bolet de color groguenc comestible (Cantharellus cibarius).

rossí /roˈsi/ /ruˈsi/ n masc
roussin

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ adj masc
escarpé

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ n masc
pente
Zona amb molt de pendent.

rostar /rosˈta/ /rosˈtaɾ/ /rusˈta/ occ rosta rostada rostades rostant rostar rostaran rostarem rostaren rostares rostareu rostaria rostarien rostaries rostarà rostaràs rostaré rostaríem rostaríeu rostat rostats rostava rostaven rostaves roste rostem rosten rostes rostessen rostesses rostessin rostessis rosteu rosti rostin rostis rosto rostà rostàrem rostàreu rostàvem rostàveu rostés rostéssem rostésseu rostéssim rostéssiu rostí sept v
saucer

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ bal n-occ occ rosteix rosteixen rosteixes rosteixi rosteixin rosteixis rosteixo rostesc rostesqui rostesquin rostesquis rostia rostida rostides rostien rosties rostiguem rostigueu rostim rostint rostir rostira rostiran rostirem rostiren rostires rostireu rostiria rostirien rostiries rostirà rostiràs rostiré rostiríem rostiríeu rostisc rostisca rostisquen rostisques rostissen rostisses rostissin rostissis rostit rostits rostiu rostix rostixen rostixes rostixo rostí rostíem rostíeu rostírem rostíreu rostís rostíssem rostísseu rostíssim rostíssiu sept val v
rôtir

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
rôti

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ n masc
chaume

rostollar /ros.toˈʎa/ /ros.toˈʎaɾ/ /rus.tuˈja/ /rus.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rostoll rostolla rostollada rostollades rostollam rostollant rostollar rostollaran rostollarem rostollaren rostollares rostollareu rostollaria rostollarien rostollaries rostollarà rostollaràs rostollaré rostollaríem rostollaríeu rostollassen rostollasses rostollassin rostollassis rostollat rostollats rostollau rostollava rostollaven rostollaves rostolle rostollem rostollen rostolles rostollessen rostollesses rostollessin rostollessis rostolleu rostolli rostollin rostollis rostollo rostollà rostollàrem rostollàreu rostollàs rostollàssem rostollàsseu rostollàssim rostollàssiu rostollàvem rostollàveu rostollés rostolléssem rostollésseu rostolléssim rostolléssiu rostollí sept v
chaumer

rot /ˈrot/ n masc
rot

rotació n fem
rotation
Moviment que fa un cos sobre el seu eix
rotation roulement
(voleibol) Desplaçament simultani de tots els jugadors de l'equip que guanya un servei cap a la posició següent de cadascun, en el sentit de les agulles d'un rellotge, efectuat abans de servir.

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rot rota rotada rotades rotam rotant rotar rotara rotaran rotarem rotaren rotares rotareu rotaria rotarien rotaries rotarà rotaràs rotaré rotaríem rotaríeu rotassen rotasses rotassin rotassis rotat rotats rotau rotava rotaven rotaves rote rotem roten rotes rotessen rotesses rotessin rotessis roteu roti rotin rotis roto rotà rotàrem rotàreu rotàs rotàssem rotàsseu rotàssim rotàssiu rotàvem rotàveu rotés rotéssem rotésseu rotéssim rotéssiu rotí sept val v
roter

rotllana /roɫˈɫa.nə/ /roʎˈʎa.na/ /ruɫˈɫa.nə/ /ruʎˈʎa.nə/ n fem
rondure

rotlle /ˈrɔ.ʎe/ /ˈrɔɫ.ɫə/ /ˈrɔʎ.ʎe/ /ˈrɔʎ.ʎə/ n masc
bague

rotlle de campanetes n masc
roue à carillons

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
rotonde
Construcció aïllada de planta circular, típicament envoltada d’una columnata.
rond-point
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

rotund /roˈtun/ /roˈtunt/ /ruˈtun/ adj masc
catégorique

rough n masc
herbe haute

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
chêne

roureda /rowˈɾe.ða/ /rowˈɾɛ.ðə/ /rəwˈɾɛ.ðə/ n fem
chênaie

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
rouille
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
jaune d'oeufs jaune
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rovellar /ro.veˈʎaɾ/ /ro.vəˈʎa/ /ro.βeˈʎa/ /ru.vəˈja/ /ru.βəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rovell rovella rovellada rovellades rovellaia rovellaien rovellaies rovellam rovellant rovellar rovellara rovellaran rovellarem rovellaren rovellares rovellareu rovellaria rovellarien rovellaries rovellariva rovellariven rovellarives rovellarà rovellaràs rovellaré rovellaríem rovellaríeu rovellarívem rovellaríveu rovellassen rovellasses rovellassin rovellassis rovellat rovellats rovellau rovellava rovellaven rovellaves rovellavi rovellavo rovelle rovelleguem rovelleguessa rovelleguessen rovelleguesses rovellegueu rovellegués rovelleguéssom rovelleguéssou rovellem rovellen rovelles rovellessa rovellessen rovellesses rovellessi rovellessin rovellessis rovelleu rovelli rovellin rovellis rovello rovellos rovells rovellà rovellàiem rovellàieu rovellàrem rovellàreu rovellàs rovellàssem rovellàsseu rovellàssim rovellàssiu rovellàvem rovellàvets rovellàveu rovellàvom rovellés rovelléssem rovellésseu rovelléssim rovelléssiu rovellí sept v.cent val v
oxyder

roí /roˈi/ /ruˈi/ adj masc
vil

rua /ˈru.a/ /ˈru.ə/ n fem
rue
(antic) Carrer, camí, carretera, via pública.

rubidi n masc
rubidium

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rouble

ruc n masc
gobie lote
(peixos) (Zosterisessor ophiocephalus)

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
roquette
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rude /ˈru.ðe/ /ˈru.ðə/ adj
rugeux

rufa /ˈru.fa/ /ˈru.fə/ n fem
blizzard

ruflet n masc
souffle

rugbi n masc
rugby

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ruix ruixa ruixada ruixades ruixaia ruixaien ruixaies ruixam ruixant ruixar ruixara ruixaran ruixarem ruixaren ruixares ruixareu ruixaria ruixarien ruixaries ruixariva ruixariven ruixarives ruixarà ruixaràs ruixaré ruixaríem ruixaríeu ruixarívem ruixaríveu ruixassen ruixasses ruixassin ruixassis ruixat ruixats ruixau ruixava ruixaven ruixaves ruixavi ruixavo ruixe ruixeguem ruixeguessa ruixeguessen ruixeguesses ruixegueu ruixegués ruixeguéssom ruixeguéssou ruixem ruixen ruixes ruixessa ruixessen ruixesses ruixessi ruixessin ruixessis ruixeu ruixi ruixin ruixis ruixo ruixos ruixs ruixà ruixàiem ruixàieu ruixàrem ruixàreu ruixàs ruixàssem ruixàsseu ruixàssim ruixàssiu ruixàvem ruixàvets ruixàveu ruixàvom ruixés ruixéssem ruixésseu ruixéssim ruixéssiu ruixí sept v.cent val v
arroser

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
douche

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
cap

rumiar /ru.miˈa/ /ru.miˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rumia rumiada rumiades rumiam rumiant rumiar rumiara rumiaran rumiarem rumiaren rumiares rumiareu rumiaria rumiarien rumiaries rumiarà rumiaràs rumiaré rumiaríem rumiaríeu rumiassen rumiasses rumiassin rumiassis rumiat rumiats rumiau rumiava rumiaven rumiaves rumie rumiem rumien rumies rumiessen rumiesses rumiessin rumiessis rumieu rumii rumio rumià rumiàrem rumiàreu rumiàs rumiàssem rumiàsseu rumiàssim rumiàssiu rumiàvem rumiàveu rumiés rumiéssem rumiésseu rumiéssim rumiéssiu rumií rumiï rumiïn rumiïs sept val v
ruminer

rumor n
rumeur

rupia /ruˈpi.a/ /ruˈpi.ə/ n fem
roupie

ruptura a la francesa n fem
fantomisation

rural /ruˈɾaɫ/ adj
rural

ruralitat /ru.ɾa.ɫiˈtat/ /ru.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
ruralité

rus russa russos adj masc
russe
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
Russe russe
Natural de Rússia.

rusc /ˈrusk/ n masc
ruche

rush n masc
rush

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
russo-ukrainien

russojaponès /ˌru.so.d͡ʒa.poˈnes/ /ˌru.so.ʒa.poˈnes/ /ˌru.so.ʒə.poˈnəs/ /ˌru.su.ʒə.puˈnɛs/ adj masc
russo-japonais

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
route chemin

ruteni n masc
ruthénium

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherfordium

rutilant /ru.tiˈɫan/ /ru.tiˈɫant/ adj
rutilant

rutilar /ru.tiˈɫa/ /ru.tiˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rutil rutila rutilada rutilades rutilam rutilant rutilar rutilara rutilaran rutilarem rutilaren rutilares rutilareu rutilaria rutilarien rutilaries rutilarà rutilaràs rutilaré rutilaríem rutilaríeu rutilassen rutilasses rutilassin rutilassis rutilat rutilats rutilau rutilava rutilaven rutilaves rutile rutilem rutilen rutiles rutilessen rutilesses rutilessin rutilessis rutileu rutili rutilin rutilis rutilo rutilà rutilàrem rutilàreu rutilàs rutilàssem rutilàsseu rutilàssim rutilàssiu rutilàvem rutilàveu rutilés rutiléssem rutilésseu rutiléssim rutiléssiu rutilí sept val v
rutiler

rutllar /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫaɾ/ /ruʎˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rutll rutlla rutllada rutllades rutllaia rutllaien rutllaies rutllam rutllant rutllar rutllara rutllaran rutllarem rutllaren rutllares rutllareu rutllaria rutllarien rutllaries rutllariva rutllariven rutllarives rutllarà rutllaràs rutllaré rutllaríem rutllaríeu rutllarívem rutllaríveu rutllassen rutllasses rutllassin rutllassis rutllat rutllats rutllau rutllava rutllaven rutllaves rutllavi rutllavo rutlle rutlleguem rutlleguessa rutlleguessen rutlleguesses rutllegueu rutllegués rutlleguéssom rutlleguéssou rutllem rutllen rutlles rutllessa rutllessen rutllesses rutllessi rutllessin rutllessis rutlleu rutlli rutllin rutllis rutllo rutllos rutlls rutllà rutllàiem rutllàieu rutllàrem rutllàreu rutllàs rutllàssem rutllàsseu rutllàssim rutllàssiu rutllàvem rutllàvets rutllàveu rutllàvom rutllés rutlléssem rutllésseu rutlléssim rutlléssiu rutllí sept v.cent val v
rouler
Estar en funcionament un mecanisme.
Voltar una cosa sobre ella mateixa.
Anar amb fluïdesa.

ruà /ruˈa/ adj masc
rouan

ruïna /ruˈi.na/ n fem
ruine

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
rage
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràcord /ˈra.koɾt/ /ˈra.kurt/ n masc
raccord

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radio radiodiffusion
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfec /ˈra.fek/ /ˈra.fək/ n masc
avant-toit

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
rafale

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
rapide
Que va a molta velocitat.

ràpidament /ˌra.pi.ðaˈmen/ /ˌra.pi.ðaˈment/ /ˌra.pi.ðəˈmen/ /ˌra.pi.ðəˈment/ adv
rapidement
D’una manera ràpida.

ràtio /ˈra.ti.o/ /ˈra.ti.u/ n fem
ratio

règim de permanència n masc
régime de permanence

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
barbue

rèmol empetxinat n masc
turbot

rèmora /ˈrɛ.mo.ɾa/ /ˈrɛ.mo.ɾə/ /ˈrɛ.mu.ɾə/ n fem
rémora commun rémora fuselé
Gènere de peixos de la família dels equeneids amb una ventosa sobre el cap que els permet adherir-se a altres peixos, en particular les espècies Remora remora i Echeneis naucrates.

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
reptile

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
rigide

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
rimmel

rínxol /ˈriɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃuɫ/ n masc
boucle

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
rotule

rúbrica /ˈru.bɾi.ka/ /ˈru.βɾi.kə/ n fem
signature
Conjunt de traços que fa servir una persona, generalment sempre iguals, per identificar-se en una signatura.

rústic /ˈrus.tik/ adj masc
rustique

s'ha acabat el bròquil /sa.kaˌba.teɫˈbɾɔ.kiɫ/ idiom
c'est la fin des haricots

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
sain
Que té salut i no està malalt.

sa i estalvi sana i estàlvia sanes i estàlvies sans i estalvis adj masc
sain et sauf

saba /ˈsa.ba/ n fem
sève

sabata /saˈba.ta/ n fem
chaussure soulier

sabata de tacs n fem
soulier à crampons

sabatejar /sa.ba.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βa.teˈd͡ʒa/ /sa.βa.teˈʒa/ /sə.bə.təˈd͡ʒa/ /sə.bə.təˈʒa/ /sə.βə.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sabatege sabategem sabategen sabateges sabategessen sabategesses sabategessin sabategessis sabategeu sabategi sabategin sabategis sabategés sabategéssem sabategésseu sabategéssim sabategéssiu sabategí sabateig sabateja sabatejada sabatejades sabatejam sabatejant sabatejar sabatejara sabatejaran sabatejarem sabatejaren sabatejares sabatejareu sabatejaria sabatejarien sabatejaries sabatejarà sabatejaràs sabatejaré sabatejaríem sabatejaríeu sabatejassen sabatejasses sabatejassin sabatejassis sabatejat sabatejats sabatejau sabatejava sabatejaven sabatejaves sabatejo sabatejà sabatejàrem sabatejàreu sabatejàs sabatejàssem sabatejàsseu sabatejàssim sabatejàssiu sabatejàvem sabatejàveu sept v.cent val v
fouler

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
cordonnier cordonnière
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
pantoufle
Sabata lleugera per estar per casa.

sabatitzar /sa.βa.tiˈd͡za/ /sa.βa.tiˈzaɾ/ /sə.βə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sabatitz sabatitza sabatitzada sabatitzades sabatitzaia sabatitzaien sabatitzaies sabatitzam sabatitzant sabatitzar sabatitzara sabatitzaran sabatitzarem sabatitzaren sabatitzares sabatitzareu sabatitzaria sabatitzarien sabatitzaries sabatitzariva sabatitzariven sabatitzarives sabatitzarà sabatitzaràs sabatitzaré sabatitzaríem sabatitzaríeu sabatitzarívem sabatitzaríveu sabatitzassen sabatitzasses sabatitzassin sabatitzassis sabatitzat sabatitzats sabatitzau sabatitzava sabatitzaven sabatitzaves sabatitzavi sabatitzavo sabatitze sabatitzeguem sabatitzeguessa sabatitzeguessen sabatitzeguesses sabatitzegueu sabatitzegués sabatitzeguéssom sabatitzeguéssou sabatitzem sabatitzen sabatitzes sabatitzessa sabatitzessen sabatitzesses sabatitzessi sabatitzessin sabatitzessis sabatitzeu sabatitzi sabatitzin sabatitzis sabatitzo sabatitzos sabatitzs sabatitzà sabatitzàiem sabatitzàieu sabatitzàrem sabatitzàreu sabatitzàs sabatitzàssem sabatitzàsseu sabatitzàssim sabatitzàssiu sabatitzàvem sabatitzàvets sabatitzàveu sabatitzàvom sabatitzés sabatitzéssem sabatitzésseu sabatitzéssim sabatitzéssiu sabatitzí sept v.cent val v
sabbatiser

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ n masc
savoir
Coneixement profund.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
savoir
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.
goûter
(intransitiu) Tenir sabor.

saber fer n masc
know-how

saber greu v
regretter

sable /ˈsa.bɫe/ /ˈsa.βɫe/ /ˈsa.βɫə/ /ˈsab.bɫe/ /ˈsab.bɫə/ n masc
sable

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
alose alose feinte
(Alosa alosa)

saboner /sa.boˈneɾ/ /sa.βoˈne/ /sə.boˈne/ /sə.buˈne/ /sə.βuˈne/ n masc
grondeur rayé
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Parapristipoma octolineatum)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
porte-savon

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
saveur

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sabotege sabotegem sabotegen saboteges sabotegessen sabotegesses sabotegessin sabotegessis sabotegeu sabotegi sabotegin sabotegis sabotegés sabotegéssem sabotegésseu sabotegéssim sabotegéssiu sabotegí saboteig saboteja sabotejada sabotejades sabotejam sabotejant sabotejar sabotejara sabotejaran sabotejarem sabotejaren sabotejares sabotejareu sabotejaria sabotejarien sabotejaries sabotejarà sabotejaràs sabotejaré sabotejaríem sabotejaríeu sabotejassen sabotejasses sabotejassin sabotejassis sabotejat sabotejats sabotejau sabotejava sabotejaven sabotejaves sabotejo sabotejà sabotejàrem sabotejàreu sabotejàs sabotejàssem sabotejàsseu sabotejàssim sabotejàssiu sabotejàvem sabotejàveu sept val v
saboter

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
sabre argenté
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Lepidopus caudatus)

sabre cuafí n masc
poisson sabre

sabí /saˈβi/ /səˈβi/ sabina sabins adj masc
sabin

sabí /saˈβi/ /səˈβi/ n masc
Sabin

sabó /saˈbo/ n masc
savon

sac /ˈsak/ n masc
sac
Receptacle de roba.
sack
(futbol americà) Placatge efectuat contra un quarterback en possessió de la pilota que està situat darrere la línia de scrimmage.

sac de gemecs n masc
cornemuse

sacabutx /sa.kaˈβut͡ʃ/ /sə.kəˈβut͡ʃ/ n masc
sacquebute

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
prêtre

sacerdotal /sa.seɾ.ðoˈtaɫ/ /sə.sər.duˈtaɫ/ /sə.sər.ðuˈtaɫ/ /sə.səɾ.ðoˈtaɫ/ adj
sacerdotal

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
prêtresse

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
sacrum

sacrificar /sa.kɾi.fiˈka/ /sa.kɾi.fiˈkaɾ/ /sə.kɾi.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sacrific sacrifica sacrificada sacrificades sacrificaia sacrificaien sacrificaies sacrificam sacrificant sacrificar sacrificara sacrificaran sacrificarem sacrificaren sacrificares sacrificareu sacrificaria sacrificarien sacrificaries sacrificariva sacrificariven sacrificarives sacrificarà sacrificaràs sacrificaré sacrificaríem sacrificaríeu sacrificarívem sacrificaríveu sacrificassen sacrificasses sacrificassin sacrificassis sacrificat sacrificats sacrificau sacrificava sacrificaven sacrificaves sacrificavi sacrificavo sacrifico sacrificos sacrificà sacrificàiem sacrificàieu sacrificàrem sacrificàreu sacrificàs sacrificàssem sacrificàsseu sacrificàssim sacrificàssiu sacrificàvem sacrificàvets sacrificàveu sacrificàvom sacrifique sacrifiqueguem sacrifiqueguessa sacrifiqueguessen sacrifiqueguesses sacrifiquegueu sacrifiquegués sacrifiqueguéssom sacrifiqueguéssou sacrifiquem sacrifiquen sacrifiques sacrifiquessa sacrifiquessen sacrifiquesses sacrifiquessi sacrifiquessin sacrifiquessis sacrifiqueu sacrifiqui sacrifiquin sacrifiquis sacrifiqués sacrifiquéssem sacrifiquésseu sacrifiquéssim sacrifiquéssiu sacrifiquí sept v.cent val v
sacrifier

sacrificar-se v
sacrifier
(beisbol) Fer, un batedor, una batada que implica un risc elevat de ser eliminat.

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
sacrifice

sacsejar /sak.seˈd͡ʒa/ /sak.seˈd͡ʒaɾ/ /sak.seˈʒa/ /sək.səˈd͡ʒa/ /sək.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sacsege sacsegem sacsegen sacseges sacsegessen sacsegesses sacsegessin sacsegessis sacsegeu sacsegi sacsegin sacsegis sacsegés sacsegéssem sacsegésseu sacsegéssim sacsegéssiu sacsegí sacseig sacseja sacsejada sacsejades sacsejam sacsejant sacsejar sacsejara sacsejaran sacsejarem sacsejaren sacsejares sacsejareu sacsejaria sacsejarien sacsejaries sacsejarà sacsejaràs sacsejaré sacsejaríem sacsejaríeu sacsejassen sacsejasses sacsejassin sacsejassis sacsejat sacsejats sacsejau sacsejava sacsejaven sacsejaves sacsejo sacsejà sacsejàrem sacsejàreu sacsejàs sacsejàssem sacsejàsseu sacsejàssim sacsejàssiu sacsejàvem sacsejàveu sept val v
secouer agitare

sacsó /səkˈso/ n masc
bourrelet
Regruix de carn entre dos solcs format en persones grasses.

sadisme /saˈðiz.me/ /səˈðiz.mə/ n masc
sadisme

safari /saˈfa.ɾi/ /səˈfa.ɾi/ n masc
safari

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
plateau cabaret

safety n masc
safety

safir /səˈfir/ n masc
saphir

safrà /səˈfɾa/ n masc
safran

saga /ˈsa.ɣa/ /ˈsa.ɣə/ n fem
série
(videojocs) Conjunt de videojocs creats l'un com a continuació de l'anterior, que comparteixen característiques bàsiques com ara els personatges principals o l'argument.

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n masc
sagittaire
(històric) Soldat tirador de sagetes.

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n neut
Sagittaire
Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
saignant
Que perd sang, que sagna.
sanglant
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sagn sagna sagnada sagnades sagnam sagnant sagnar sagnara sagnaran sagnarem sagnaren sagnares sagnareu sagnaria sagnarien sagnaries sagnarà sagnaràs sagnaré sagnaríem sagnaríeu sagnassen sagnasses sagnassin sagnassis sagnat sagnats sagnau sagnava sagnaven sagnaves sagne sagnem sagnen sagnes sagnessen sagnesses sagnessin sagnessis sagneu sagni sagnin sagnis sagno sagnà sagnàrem sagnàreu sagnàs sagnàssem sagnàsseu sagnàssim sagnàssiu sagnàvem sagnàveu sagnés sagnéssem sagnésseu sagnéssim sagnéssiu sagní sept val v
saigner
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
indenter
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagnat /saŋˈnat/ /saɡˈnat/ /səŋˈnat/ n masc
alinéa
Resultat de sagnar un text, de començar-lo més endins de la caixa.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
sacrement

sagrari /saˈɣɾa.ɾi/ /səˈɣɾa.ɾi/ n masc
sanctuaire
Lloc d’un temple on es guarden relíquies o objectes sagrats.
tabernacle
Receptacle on es guarda l’eucaristia.

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
sacré

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
sacristain

saguer /saˈɣe/ /saˈɣeɾ/ /səˈɣe/ n masc
arrière
(pilota) Jugador de pilota situat al darrere en un equip de dos o tres jugadors.
(voleibol) Cadascun dels tres jugadors que ocupen la zona de defensa.
homme de sûreté
(futbol americà) Defensor situat en l'àrea més endarrerida del camp propi, que s'encarrega principalment de placar els jugadors adversaris que han superat els altres companys d'equip i d'interceptar les passades de l'equip atacant.

saguer fort n masc
homme de sûreté fort

saguer lliure n masc
free safety

sagí /saˈd͡ʒi/ /saˈʒi/ /səˈʒi/ n masc
lard
Greix animal.

sajolida /sa.d͡ʒoˈɫi.ða/ /sa.ʒoˈɫi.ða/ /sə.ʒoˈɫi.ðə/ /sə.ʒuˈɫi.ðə/ n fem
sarriette
Especialment la Satureja hortensis.

sal n fem
sel
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
hall

sala d'operacions n fem
salle d'opération

sala de cinema n fem
movie theater salle de cinéma
Espai condicionat per la projecció de pel·lícules cinematogràfiques.

sala de joc n fem
salle de jeu

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sal sala salada salades salaia salaien salaies salam salant salar salara salaran salarem salaren salares salareu salaria salarien salaries salariva salariven salarives salarà salaràs salaré salaríem salaríeu salarívem salaríveu salassen salasses salassin salassis salat salats salau salava salaven salaves salavi salavo sale saleguem saleguessa saleguessen saleguesses salegueu salegués saleguéssom saleguéssou salem salen sales salessa salessen salesses salessi salessin salessis saleu sali salin salis salo salos sals salà salàiem salàieu salàrem salàreu salàs salàssem salàsseu salàssim salàssiu salàvem salàvets salàveu salàvom salés saléssem salésseu saléssim saléssiu salí sept v.cent val v
saler
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
salaire
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saldo /ˈsaɫ.do/ /ˈsaɫ.du/ n masc
solde
Diferència entre els ingressos o l'haver i el deure.
Article venut a baix preu, per ser de baixa qualitat o per estar fora de la moda.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
salière

saleta /saˈɫe.ta/ /səˈɫə.tə/ /səˈɫɛ.tə/ n fem
gabinet

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
salive

sallent /saˈʎen/ /saˈʎent/ /səˈʎen/ /səˈʎent/ adj
saillant

salmejar /saɫ.meˈd͡ʒa/ /saɫ.meˈd͡ʒaɾ/ /saɫ.meˈʒa/ /səɫ.məˈd͡ʒa/ /səɫ.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ salmege salmegem salmegen salmeges salmegessen salmegesses salmegessin salmegessis salmegeu salmegi salmegin salmegis salmegés salmegéssem salmegésseu salmegéssim salmegéssiu salmegí salmeig salmeja salmejada salmejades salmejam salmejant salmejar salmejara salmejaran salmejarem salmejaren salmejares salmejareu salmejaria salmejarien salmejaries salmejarà salmejaràs salmejaré salmejaríem salmejaríeu salmejassen salmejasses salmejassin salmejassis salmejat salmejats salmejau salmejava salmejaven salmejaves salmejo salmejà salmejàrem salmejàreu salmejàs salmejàssem salmejàsseu salmejàssim salmejàssiu salmejàvem salmejàveu sept val v
psalmodier salmodiare

salmodiar /saɫ.mo.ðiˈa/ /saɫ.mo.ðiˈaɾ/ /səɫ.mo.ðiˈa/ /səɫ.mu.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salmodia salmodiada salmodiades salmodiam salmodiant salmodiar salmodiara salmodiaran salmodiarem salmodiaren salmodiares salmodiareu salmodiaria salmodiarien salmodiaries salmodiarà salmodiaràs salmodiaré salmodiaríem salmodiaríeu salmodiassen salmodiasses salmodiassin salmodiassis salmodiat salmodiats salmodiau salmodiava salmodiaven salmodiaves salmodie salmodiem salmodien salmodies salmodiessen salmodiesses salmodiessin salmodiessis salmodieu salmodii salmodio salmodià salmodiàrem salmodiàreu salmodiàs salmodiàssem salmodiàsseu salmodiàssim salmodiàssiu salmodiàvem salmodiàveu salmodiés salmodiéssem salmodiésseu salmodiéssim salmodiéssiu salmodií salmodiï salmodiïn salmodiïs sept val v
psalmodier
(per extensió) Cantar o recitar monòtonament.

salmonel·la /saɫ.moˈnɛ.ɫa/ /saɫ.moˈnɛ.ɫɛ/ /saɫ.moˈnɛɫ.ɫa/ /səɫ.moˈnɛɫ.ɫə/ /səɫ.muˈnɛ.ɫə/ /səɫ.muˈnɛɫ.ɫə/ n fem
salmonelle

salmonel·losi /saɫ.mo.neɫˈɫɔ.zi/ /saɫ.mo.neˈɫɔ.zi/ /səɫ.mo.nəɫˈɫɔ.zi/ /səɫ.mu.nəɫˈɫɔ.zi/ /səɫ.mu.nəˈɫɔ.zi/ n fem
salmonellose

salmó /səɫˈmo/ salmó adj
saumon
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
saumon
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salnitre /ˌsaɫˈni.tɾe/ /ˌsaɫˈni.tɾə/ n masc
salpêtre

salpa /ˈsaɫ.pa/ /ˈsaɫ.pə/ n fem
saupe

salpar /saɫˈpa/ /saɫˈpaɾ/ /səɫˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salp salpa salpada salpades salpam salpant salpar salpara salparan salparem salparen salpares salpareu salparia salparien salparies salparà salparàs salparé salparíem salparíeu salpassen salpasses salpassin salpassis salpat salpats salpau salpava salpaven salpaves salpe salpem salpen salpes salpessen salpesses salpessin salpessis salpeu salpi salpin salpis salpo salpà salpàrem salpàreu salpàs salpàssem salpàsseu salpàssim salpàssiu salpàvem salpàveu salpés salpéssem salpésseu salpéssim salpéssiu salpí sept val v
appareiller

salpasser /saɫ.paˈse/ /saɫ.paˈseɾ/ /səɫ.pəˈse/ n masc
aspergeoir

salpebrar /ˌsaɫ.peˈbɾaɾ/ /ˌsaɫ.peˈβɾa/ /ˌsaɫ.pəˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ salpebr salpebra salpebrada salpebrades salpebram salpebrant salpebrar salpebrara salpebraran salpebrarem salpebraren salpebrares salpebrareu salpebraria salpebrarien salpebraries salpebrarà salpebraràs salpebraré salpebraríem salpebraríeu salpebrassen salpebrasses salpebrassin salpebrassis salpebrat salpebrats salpebrau salpebrava salpebraven salpebraves salpebre salpebrem salpebren salpebres salpebressen salpebresses salpebressin salpebressis salpebreu salpebri salpebrin salpebris salpebro salpebrà salpebràrem salpebràreu salpebràs salpebràssem salpebràsseu salpebràssim salpebràssiu salpebràvem salpebràveu salpebrés salpebréssem salpebrésseu salpebréssim salpebréssiu salpebrí sept val v
saler et poivrer

salpingitis /saɫ.piɲˈd͡ʒi.tis/ /səɫ.piɲˈʒi.tis/ n fem
salpingite

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
sauce
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsera /saɫˈse.ɾa/ /səɫˈse.ɾə/ n fem
saucière
Recipient destinat a contenir i servir a taula salses.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
saucisse

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
saut
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
coup sauté saut
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

salt de granota n masc
flub

salt entre dos n masc
entre-deux

saltador /saɫ.taˈðo/ /saɫ.taˈðoɾ/ /səɫ.təˈðo/ n masc
sauteur

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
culbuto
Joguina d'infant en forma de ninot que porta un pes a la base de manera que sempre s'aguanta dreta.
sauterelle
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salt salta saltada saltades saltam saltant saltar saltara saltaran saltarem saltaren saltares saltareu saltaria saltarien saltaries saltarà saltaràs saltaré saltaríem saltaríeu saltassen saltasses saltassin saltassis saltat saltats saltau saltava saltaven saltaves salte saltem salten saltes saltessen saltesses saltessin saltessis salteu salti saltin saltis salto saltà saltàrem saltàreu saltàs saltàssem saltàsseu saltàssim saltàssiu saltàvem saltàveu saltés saltéssem saltésseu saltéssim saltéssiu saltí sept val v
sauter
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.
Passar per alt, ometre.
(cuina) Fregir a foc viu i remenant la vianda.

saltar-se una base v
dépasser par dessus une base

saltet /saɫˈtet/ /səɫˈtət/ /səɫˈtɛt/ n masc
sautillé
Salt que implica un desplaçament i una elevació mínims del gimnasta que els realitza.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
psautier
Recull de salms.
psaltérion
Instrument cordòfon antic, anàleg a la cítara, que es toca amb un plectre o amb martells.

saludable /sa.ɫuˈða.bɫe/ /sa.ɫuˈða.βɫe/ /sa.ɫuˈðab.bɫe/ /sə.ɫuˈða.βɫə/ /sə.ɫuˈðab.bɫə/ adj
salubre

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salud saluda saludada saludades saludaia saludaien saludaies saludam saludant saludar saludara saludaran saludarem saludaren saludares saludareu saludaria saludarien saludaries saludariva saludariven saludarives saludarà saludaràs saludaré saludaríem saludaríeu saludarívem saludaríveu saludassen saludasses saludassin saludassis saludat saludats saludau saludava saludaven saludaves saludavi saludavo salude saludeguem saludeguessa saludeguessen saludeguesses saludegueu saludegués saludeguéssom saludeguéssou saludem saluden saludes saludessa saludessen saludesses saludessi saludessin saludessis saludeu saludi saludin saludis saludo saludos saluds saludà saludàiem saludàieu saludàrem saludàreu saludàs saludàssem saludàsseu saludàssim saludàssiu saludàvem saludàvets saludàveu saludàvom saludés saludéssem saludésseu saludéssim saludéssiu saludí sept v.cent val v
saluer

salut /saˈɫut/ Interjection
à tes souhaits santé
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
santé
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
salut
Salutació, acció de saludar.

salutació /sa.ɫu.ta.siˈo/ n fem
salutation

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
salvateur

salvaguarda /saɫ.vaˈɣwaɾ.ða/ /saɫ.βaˈɣwar.ða/ /saɫ.βaˈɣwaɾ.ða/ /səɫ.vəˈɣwaɾ.ðə/ /səɫ.βəˈɣwar.də/ n fem
sauvegarde

salvaguardar /ˌsaɫ.va.ɣwaɾˈðaɾ/ /ˌsaɫ.və.ɣwəɾˈða/ /ˌsaɫ.βa.ɣwarˈða/ /ˌsaɫ.βa.ɣwaɾˈða/ /ˌsaɫ.βə.ɣwərˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salvaguard salvaguarda salvaguardada salvaguardades salvaguardaia salvaguardaien salvaguardaies salvaguardam salvaguardant salvaguardar salvaguardara salvaguardaran salvaguardarem salvaguardaren salvaguardares salvaguardareu salvaguardaria salvaguardarien salvaguardaries salvaguardariva salvaguardariven salvaguardarives salvaguardarà salvaguardaràs salvaguardaré salvaguardaríem salvaguardaríeu salvaguardarívem salvaguardaríveu salvaguardassen salvaguardasses salvaguardassin salvaguardassis salvaguardat salvaguardats salvaguardau salvaguardava salvaguardaven salvaguardaves salvaguardavi salvaguardavo salvaguarde salvaguardeguem salvaguardeguessa salvaguardeguessen salvaguardeguesses salvaguardegueu salvaguardegués salvaguardeguéssom salvaguardeguéssou salvaguardem salvaguarden salvaguardes salvaguardessa salvaguardessen salvaguardesses salvaguardessi salvaguardessin salvaguardessis salvaguardeu salvaguardi salvaguardin salvaguardis salvaguardo salvaguardos salvaguards salvaguardà salvaguardàiem salvaguardàieu salvaguardàrem salvaguardàreu salvaguardàs salvaguardàssem salvaguardàsseu salvaguardàssim salvaguardàssiu salvaguardàvem salvaguardàvets salvaguardàveu salvaguardàvom salvaguardés salvaguardéssem salvaguardésseu salvaguardéssim salvaguardéssiu salvaguardí sept v.cent val v
protéger

salvament /saɫ.vaˈment/ /saɫ.βaˈmen/ /səɫ.vəˈmen/ /səɫ.vəˈment/ /səɫ.βəˈmen/ /ˌsaɫ.vaˈment/ /ˌsaɫ.vəˈmen/ /ˌsaɫ.vəˈment/ /ˌsaɫ.βaˈmen/ /ˌsaɫ.βəˈmen/ n masc
sauvetage

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salv salva salvada salvades salvam salvant salvar salvara salvaran salvarem salvaren salvares salvareu salvaria salvarien salvaries salvarà salvaràs salvaré salvaríem salvaríeu salvassen salvasses salvassin salvassis salvat salvats salvau salvava salvaven salvaves salve salvem salven salves salvessen salvesses salvessin salvessis salveu salvi salvin salvis salvo salvà salvàrem salvàreu salvàs salvàssem salvàsseu salvàssim salvàssiu salvàvem salvàveu salvés salvéssem salvésseu salvéssim salvéssiu salví sept val v
sauver

salvat /saɫˈvat/ /saɫˈβat/ /səɫˈvat/ /səɫˈβat/ Interjection
sauf

salvat /saɫˈvat/ /saɫˈβat/ /səɫˈvat/ /səɫˈβat/ preposition
sauf
Deixant a part allò que no es vol considerar.

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
sauvage
No domesticat.
No cultivat, silvestre.
No civilitzat, primitiu.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
saule

saló /saˈɫo/ /səˈɫo/ n masc
salon

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samarium

samarra /saˈma.ra/ /səˈma.rə/ n fem
chamarre

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
maillot
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
T-shirt
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samarreta imperi n fem
marcel

samfaina /saɱˈfaj.na/ /səɱˈfaj.nə/ n fem
ratatouille

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
samogitien
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ adj masc
Samoan
Relatiu o pertanyent a Samoa o bé a la Samoa Americana.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ n masc
Samoan
Persona que habita o és originària de Samoa o bé de la Samoa Americana.
Llengua austronèsia parlada principalment a Samoa.

samsó /samˈso/ /səmˈso/ n masc
cinsault

sancionar /san.si.oˈna/ /san.si.oˈnaɾ/ /sən.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sancion sanciona sancionada sancionades sancionaia sancionaien sancionaies sancionam sancionant sancionar sancionara sancionaran sancionarem sancionaren sancionares sancionareu sancionaria sancionarien sancionaries sancionariva sancionariven sancionarives sancionarà sancionaràs sancionaré sancionaríem sancionaríeu sancionarívem sancionaríveu sancionassen sancionasses sancionassin sancionassis sancionat sancionats sancionau sancionava sancionaven sancionaves sancionavi sancionavo sancione sancioneguem sancioneguessa sancioneguessen sancioneguesses sancionegueu sancionegués sancioneguéssom sancioneguéssou sancionem sancionen sanciones sancionessa sancionessen sancionesses sancionessi sancionessin sancionessis sancioneu sancioni sancionin sancionis sanciono sancionos sancions sancionà sancionàiem sancionàieu sancionàrem sancionàreu sancionàs sancionàssem sancionàsseu sancionàssim sancionàssiu sancionàvem sancionàvets sancionàveu sancionàvom sancionés sancionéssem sancionésseu sancionéssim sancionéssiu sancioní sept v.cent val v
sanctionner

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ n fem
sanction

sanció de temps mort n fem
sanction de temps mort

sanció tècnica n fem
sanction technique

sandvitx /sandˈbit͡ʃ/ /sandˈvit͡ʃ/ /sanˈbit͡ʃ/ /səɱˈvit͡ʃ/ n masc
sandwich

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
andale sandale

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
bordure

sanejament /sa.ne.d͡ʒaˈmen/ /sa.ne.d͡ʒaˈment/ /sa.ne.ʒaˈmen/ /sə.nə.ʒəˈmen/ /sə.nə.ʒəˈment/ n masc
assainissement

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
sang

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
sanglot
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sanglot sanglota sanglotada sanglotades sanglotam sanglotant sanglotar sanglotara sanglotaran sanglotarem sanglotaren sanglotares sanglotareu sanglotaria sanglotarien sanglotaries sanglotarà sanglotaràs sanglotaré sanglotaríem sanglotaríeu sanglotassen sanglotasses sanglotassin sanglotassis sanglotat sanglotats sanglotau sanglotava sanglotaven sanglotaves sanglote sanglotem sangloten sanglotes sanglotessen sanglotesses sanglotessin sanglotessis sangloteu sangloti sanglotin sanglotis sangloto sanglotà sanglotàrem sanglotàreu sanglotàs sanglotàssem sanglotàsseu sanglotàssim sanglotàssiu sanglotàvem sanglotàveu sanglotés sanglotéssem sanglotésseu sanglotéssim sanglotéssiu sanglotí sept val v
sangloter
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
sangsue

sanitari /sa.niˈta.ɾi/ /sə.niˈta.ɾi/ adj masc
sanitaire
Referent a la sanitat.

sanitari /sa.niˈta.ɾi/ /sə.niˈta.ɾi/ n masc
sanitaire
Aparell d’higiene de la cambra de bany.

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
santé

sansa /ˈsan.sa/ /ˈsan.sə/ n fem
kisanzi
Instrument idiòfon pinçat de taula, constituït per una caixa sobre la qual estan fixades unes llengüetes que es pincen amb els dits polzes de totes dues mans.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
saint
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
saint
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sant i senya n masc
mot d'ordre

santabàrbara /ˌsan.taˈbaɾ.ba.ɾa/ /ˌsan.təˈβar.bə.ɾə/ n fem
sainte-barbe

santament /ˌsan.taˈmen/ /ˌsan.taˈment/ /ˌsan.təˈmen/ /ˌsan.təˈment/ adv
saintement

santificar /san.ti.fiˈka/ /san.ti.fiˈkaɾ/ /sən.ti.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ santific santifica santificada santificades santificaia santificaien santificaies santificam santificant santificar santificara santificaran santificarem santificaren santificares santificareu santificaria santificarien santificaries santificariva santificariven santificarives santificarà santificaràs santificaré santificaríem santificaríeu santificarívem santificaríveu santificassen santificasses santificassin santificassis santificat santificats santificau santificava santificaven santificaves santificavi santificavo santifico santificos santificà santificàiem santificàieu santificàrem santificàreu santificàs santificàssem santificàsseu santificàssim santificàssiu santificàvem santificàvets santificàveu santificàvom santifique santifiqueguem santifiqueguessa santifiqueguessen santifiqueguesses santifiquegueu santifiquegués santifiqueguéssom santifiqueguéssou santifiquem santifiquen santifiques santifiquessa santifiquessen santifiquesses santifiquessi santifiquessin santifiquessis santifiqueu santifiqui santifiquin santifiquis santifiqués santifiquéssem santifiquésseu santifiquéssim santifiquéssiu santifiquí sept v.cent val v
sanctifier

santuari /san.tuˈa.ɾi/ /sən.tuˈa.ɾi/ n masc
sanctuaire

sanxian /saɲ.t͡ʃiˈan/ /səɲ.ʃiˈan/ n masc
san-hsien

sapel·li /saˈpɛ.ɫi/ /saˈpɛɫ.ɫi/ /səˈpɛ.ɫi/ /səˈpɛɫ.ɫi/ n masc
sapelli

saquejador /sa.ke.d͡ʒaˈðoɾ/ /sa.ke.ʒaˈðo/ /sə.kə.ʒəˈðo/ n masc
pilleur
Persona que saqueja.

sarangui n masc
sarangi

sarau /saˈɾaw/ /səˈɾaw/ n masc
soirée
Ball o convit amb música entre persones de distinció, generalment celebrat cap al vespre.

sarbatana /saɾ.baˈta.na/ /sər.bəˈta.nə/ n fem
sarbacane

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarcophage

sard adj masc
sarde
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
sarde Sarde
Natiu de Sardenya.
sarde
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardana /saɾˈða.na/ /sərˈda.nə/ n fem
sardane

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sardine

sarg /ˈsark/ n masc
sar commun
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Diplodus sargus sargus)

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
lézard

sargir /sarˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒiɾ/ /sərˈʒi/ bal n-occ occ sargeix sargeixen sargeixes sargeixi sargeixin sargeixis sargeixo sargesc sargesqui sargesquin sargesquis sargia sargida sargides sargien sargies sargiguem sargigueu sargim sargint sargir sargira sargiran sargirem sargiren sargires sargireu sargiria sargirien sargiries sargirà sargiràs sargiré sargiríem sargiríeu sargisc sargisca sargisquen sargisques sargissen sargisses sargissin sargissis sargit sargits sargiu sargix sargixen sargixes sargixo sargí sargíem sargíeu sargírem sargíreu sargís sargíssem sargísseu sargíssim sargíssiu sept val v
raccommoder

sari /ˈsa.ɾi/ n masc
sari

sarment /sarˈmen/ /saɾˈmen/ /saɾˈment/ /sərˈmen/ /səɾˈment/ n
sarment

sarod n masc
sarod

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ adj masc
sarrasin

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ n masc
Sarrasin

sarrussòfon /sa.ruˈsɔ.fon/ /sə.ruˈsɔ.fun/ n masc
sarrussophone

sarró /saˈro/ /səˈro/ n masc
cartable

sarsuela /sar.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫɛ/ /sər.suˈɛ.ɫə/ n fem
zarzuela
Gènere per ser representat, semblant a l'òpera, que alterna fragments de cançó lírica amb altres dialogats.

sassànida adj
sassanide

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
tailleur

sastressa /sasˈtɾe.sa/ /səsˈtɾə.sə/ /səsˈtɾɛ.sə/ n fem
tailleuse

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
satisfaction

satisfacció en el treball n fem
satisfaction au travail

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
satisfaire
Acomplir un anhel o una necessitat.
Fer contenta una persona amb allò que desitja.

satiu /saˈtiw/ /səˈtiw/ adj masc
satif

saturnisme /sa.tuɾˈniz.me/ /sə.turˈniz.mə/ n masc
saturnisme

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satellite

sauló /sawˈɫo/ /səwˈɫo/ n masc
gore

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sauna

saur /ˈsawr/ adj masc
saur

saure /ˈsaw.ɾe/ /ˈsaw.ɾə/ n masc
saurien

savi /ˈsa.βi/ adj masc
savant
Que acumula molts sabers, molts coneixements.
D’un animal, que té habilitats.
sage
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
savant
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
sagesse

saxhorn /ˌsakˈsoɾn/ /ˌsakˈsɔrn/ n masc
saxhorn

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saxophone

saó /saˈo/ /səˈo/ n fem
occasion
Ocasió, temps en el qual ocorre un fet.
maturité
Estat de maduresa o de perfecció.

scramble n masc
scramble

script /esˈkɾipt/ /əsˈkɾipt/ n masc
script

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgium

sebastes /seˈbas.tes/ /səˈβas.təs/ n masc
sébastes

sebollir /se.boˈʎiɾ/ /se.βoˈʎi/ /sə.boˈʎi/ /sə.buˈʎi/ /sə.βuˈʎi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sebolleix sebolleixa sebolleixen sebolleixes sebolleixi sebolleixin sebolleixis sebolleixo sebolleixs sebollesc sebollesca sebollesquen sebollesques sebollesqui sebollesquin sebollesquis sebollia sebollida sebollides sebollien sebollies sebolliguem sebolliguera sebolligueren sebolligueres sebolliguessen sebolliguesses sebolliguessin sebolliguessis sebolligueu sebolligueva sebolligueven sebolligueves sebolligué sebolliguérem sebolliguéreu sebolligués sebolliguéssem sebolliguésseu sebolliguéssim sebolliguéssiu sebolliguévem sebolliguéveu sebollim sebollint sebollir sebollira sebolliran sebollirem sebolliren sebollires sebollireu sebolliria sebollirien sebolliries sebolliriva sebolliriven sebollirives sebollirà sebolliràs sebolliré sebolliríem sebolliríeu sebollirívem sebolliríveu sebollisc sebollisca sebollisco sebolliscos sebollisquem sebollisquen sebollisques sebollisqueu sebollissa sebollissen sebollisses sebollissi sebollissin sebollissis sebollist sebollit sebollits sebolliu sebolliva sebolliven sebollives sebollix sebollixa sebollixen sebollixes sebollixi sebollixin sebollixis sebollixo sebollixos sebollí sebollíem sebollíets sebollíeu sebollírem sebollíreu sebollís sebollíscon sebollíssem sebollísseu sebollíssim sebollíssiu sebollíssom sebollíssou sebollívem sebollíveu sebollíxon sept v.cent val v
enterrer
Enterrar un mort, introduir-lo a la seva tomba, inhumar.

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
sec
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
monnaie

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
sécant sécante

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
secret
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
secret

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ secret secreta secretada secretades secretam secretant secretar secretara secretaran secretarem secretaren secretares secretareu secretaria secretarien secretaries secretarà secretaràs secretaré secretaríem secretaríeu secretassen secretasses secretassin secretassis secretat secretats secretau secretava secretaven secretaves secrete secretem secreten secretes secretessen secretesses secretessin secretessis secreteu secreti secretin secretis secreto secretà secretàrem secretàreu secretàs secretàssem secretàsseu secretàssim secretàssiu secretàvem secretàveu secretés secretéssem secretésseu secretéssim secretéssiu secretí sept val v
sécréter

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
secrétaire

secretari acadèmic n masc
secrétaire académique

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
secte

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
secteur

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ n fem
sécularisation

secularitzar //se.ku.ɫa.ɾiˈd͡ˈza/ /se.ku.ɫa.riˈzaɾ/ /sə.ku.ɫə.ridˈza/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ secularitz secularitza secularitzada secularitzades secularitzaia secularitzaien secularitzaies secularitzam secularitzant secularitzar secularitzara secularitzaran secularitzarem secularitzaren secularitzares secularitzareu secularitzaria secularitzarien secularitzaries secularitzariva secularitzariven secularitzarives secularitzarà secularitzaràs secularitzaré secularitzaríem secularitzaríeu secularitzarívem secularitzaríveu secularitzassen secularitzasses secularitzassin secularitzassis secularitzat secularitzats secularitzau secularitzava secularitzaven secularitzaves secularitzavi secularitzavo secularitze secularitzeguem secularitzeguessa secularitzeguessen secularitzeguesses secularitzegueu secularitzegués secularitzeguéssom secularitzeguéssou secularitzem secularitzen secularitzes secularitzessa secularitzessen secularitzesses secularitzessi secularitzessin secularitzessis secularitzeu secularitzi secularitzin secularitzis secularitzo secularitzos secularitzs secularitzà secularitzàiem secularitzàieu secularitzàrem secularitzàreu secularitzàs secularitzàssem secularitzàsseu secularitzàssim secularitzàssiu secularitzàvem secularitzàvets secularitzàveu secularitzàvom secularitzés secularitzéssem secularitzésseu secularitzéssim secularitzéssiu secularitzí sept v.cent val v
séculariser

secundar /se.kunˈda/ /se.kunˈdaɾ/ /sə.kunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ secund secunda secundada secundades secundam secundant secundar secundara secundaran secundarem secundaren secundares secundareu secundaria secundarien secundaries secundarà secundaràs secundaré secundaríem secundaríeu secundassen secundasses secundassin secundassis secundat secundats secundau secundava secundaven secundaves secunde secundem secunden secundes secundessen secundesses secundessin secundessis secundeu secundi secundin secundis secundo secundà secundàrem secundàreu secundàs secundàssem secundàsseu secundàssim secundàssiu secundàvem secundàveu secundés secundéssem secundésseu secundéssim secundéssiu secundí sept val v
appuyer

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ adj masc
secondaire

secundària /se.kunˈda.ɾi.a/ n fem
deuxième ligne défensive
(futbol americà) Línia de jugadors de la defensa formada pels defensors laterals i els saguers.

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
soie

sedegar /se.ðeˈɣa/ /se.ðeˈɣaɾ/ /sə.ðəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sedeg sedega sedegada sedegades sedegam sedegant sedegar sedegara sedegaran sedegarem sedegaren sedegares sedegareu sedegaria sedegarien sedegaries sedegarà sedegaràs sedegaré sedegaríem sedegaríeu sedegassen sedegasses sedegassin sedegassis sedegat sedegats sedegau sedegava sedegaven sedegaves sedego sedegue sedeguem sedeguen sedegues sedeguessen sedeguesses sedeguessin sedeguessis sedegueu sedegui sedeguin sedeguis sedegués sedeguéssem sedeguésseu sedeguéssim sedeguéssiu sedeguí sedegà sedegàrem sedegàreu sedegàs sedegàssem sedegàsseu sedegàssim sedegàssiu sedegàvem sedegàveu sept v.cent val v
aspirer

sedegós /se.ðeˈɣos/ /sə.ðəˈɣos/ adj masc
assoiffé

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
sédentaire

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
sédition

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
sédiment

sedimentar /se.ði.menˈta/ /se.ði.menˈtaɾ/ /sə.ði.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sediment sedimenta sedimentada sedimentades sedimentaia sedimentaien sedimentaies sedimentam sedimentant sedimentar sedimentara sedimentaran sedimentarem sedimentaren sedimentares sedimentareu sedimentaria sedimentarien sedimentaries sedimentariva sedimentariven sedimentarives sedimentarà sedimentaràs sedimentaré sedimentaríem sedimentaríeu sedimentarívem sedimentaríveu sedimentassen sedimentasses sedimentassin sedimentassis sedimentat sedimentats sedimentau sedimentava sedimentaven sedimentaves sedimentavi sedimentavo sedimente sedimenteguem sedimenteguessa sedimenteguessen sedimenteguesses sedimentegueu sedimentegués sedimenteguéssom sedimenteguéssou sedimentem sedimenten sedimentes sedimentessa sedimentessen sedimentesses sedimentessi sedimentessin sedimentessis sedimenteu sedimenti sedimentin sedimentis sedimento sedimentos sediments sedimentà sedimentàiem sedimentàieu sedimentàrem sedimentàreu sedimentàs sedimentàssem sedimentàsseu sedimentàssim sedimentàssiu sedimentàvem sedimentàvets sedimentàveu sedimentàvom sedimentés sedimentéssem sedimentésseu sedimentéssim sedimentéssiu sedimentí sept v.cent val v
sédimenter

sedimentari /se.ði.menˈta.ɾi/ /sə.ði.mənˈta.ɾi/ adj masc
sédimentaire

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sedueix sedueixen sedueixes sedueixi sedueixin sedueixis sedueixo sedueixs seduesc seduesca seduesquen seduesques seduesqui seduesquin seduesquis seduint seduir seduiran seduirem seduireu seduiria seduirien seduiries seduirà seduiràs seduiré seduiríem seduiríeu seduí seduíem seduíeu seduírem seduíreu seduís seduíssem seduísseu seduíssim seduíssiu seduïa seduïda seduïdes seduïen seduïes seduïguem seduïgueu seduïm seduïra seduïren seduïres seduïsc seduïsca seduïsquen seduïsques seduïssen seduïsses seduïssin seduïssis seduït seduïts seduïu seduïx seduïxen seduïxes seduïxo sept v.cent val v
séduire
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

sedàs /seˈðas/ /səˈðas/ n masc
tamiss

segada /seˈɣa.ða/ /səˈɣa.ðə/ n fem
fauchage

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ seg sega segada segades segam segant segar segara segaran segarem segaren segares segareu segaria segarien segaries segarà segaràs segaré segaríem segaríeu segassen segasses segassin segassis segat segats segau segava segaven segaves sego segue seguem seguen segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí segà segàrem segàreu segàs segàssem segàsseu segàssim segàssiu segàvem segàveu sept val v
faucher
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.
(futbol) Fer una entrada a un adversari passant-li la cama per sota els seus peus.
(hoquei sobre patins) Cometre una falta consistent a emportar-se la bola amb el costat interior de la curvatura de l'estic.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
timbre
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ segell segella segellada segellades segellaia segellaien segellaies segellam segellant segellar segellara segellaran segellarem segellaren segellares segellareu segellaria segellarien segellaries segellariva segellariven segellarives segellarà segellaràs segellaré segellaríem segellaríeu segellarívem segellaríveu segellassen segellasses segellassin segellassis segellat segellats segellau segellava segellaven segellaves segellavi segellavo segelle segelleguem segelleguessa segelleguessen segelleguesses segellegueu segellegués segelleguéssom segelleguéssou segellem segellen segelles segellessa segellessen segellesses segellessi segellessin segellessis segelleu segelli segellin segellis segello segellos segells segellà segellàiem segellàieu segellàrem segellàreu segellàs segellàssem segellàsseu segellàssim segellàssiu segellàvem segellàvets segellàveu segellàvom segellés segelléssem segellésseu segelléssim segelléssiu segellí sept v.cent val v
sceller

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
siècle

segon /seˈɣon/ n masc
seconde seconde d'angle
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
deuxième second
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segon centre n masc
deuxième centre

segon cicle d'educació secundària obligatòria n masc
deuxième cycle du collège

segon receptor n masc
deuxième receveur

segon servei n masc
second service

segon servidor n masc
second serveur

segona base n fem
deuxième base
(beisbol) Base corresponent a l'angle situat en diagonal respecte a la base de meta, que un corredor ha de tocar en segon lloc.

segona base n neut
deuxième base
(beisbol) Interior que juga a prop de la segona base, amb la missió d'agafar les pilotes batudes que passen per la seva zona.

segona línia n fem
deuxième ligne

segona línia defensiva n fem
seconde ligne de défense

segona línia ofensiva n fem
seconde ligne d'attaque

segona part n fem
deuxième mi-temps

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
selon

segregació n fem
ségrégation

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ segreg segrega segregada segregades segregam segregant segregar segregara segregaran segregarem segregaren segregares segregareu segregaria segregarien segregaries segregarà segregaràs segregaré segregaríem segregaríeu segregassen segregasses segregassin segregassis segregat segregats segregau segregava segregaven segregaves segrego segregue segreguem segreguen segregues segreguessen segreguesses segreguessin segreguessis segregueu segregui segreguin segreguis segregués segreguéssem segreguésseu segreguéssim segreguéssiu segreguí segregà segregàrem segregàreu segregàs segregàssem segregàsseu segregàssim segregàssiu segregàvem segregàveu sept val v
séparer

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
séquestration

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
suite

seguidilla /se.ɣiˈði.ʎa/ /sə.ɣiˈði.ʎə/ n fem
séguedille

seguidor /se.ɣiˈðo/ /se.ɣiˈðoɾ/ /sə.ɣiˈðo/ n masc
adepte

seguiment /se.ɣiˈmen/ /se.ɣiˈment/ /sə.ɣiˈmen/ /sə.ɣiˈment/ n masc
accompagnement

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ bal n-occ occ segueix segueixen segueixes segueixi segueixin segueixis segueixo seguesc seguesqui seguesquin seguesquis seguia seguida seguides seguien seguies seguiguem seguigueu seguim seguint seguir seguira seguiran seguirem seguiren seguires seguireu seguiria seguirien seguiries seguirà seguiràs seguiré seguiríem seguiríeu seguisc seguisca seguisquen seguisques seguissen seguisses seguissin seguissis seguit seguits seguiu seguix seguixen seguixes seguixo seguí seguíem seguíeu seguírem seguíreu seguís seguíssem seguísseu seguíssim seguíssiu sept val v
suivre
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

seguit /seˈɣit/ adj masc
suivi
Continu ininterrompudament.

seguit /seˈɣit/ n masc
suite
Conjunt d’una cosa repetida successivament.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
sûr
confiat, decidit
ferm, sense perill
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
sécurité sûreté
Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
son

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
suivant

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
siège

seitó /sejˈto/ /səjˈto/ n masc
anchois

seixa /ˈse.ʃa/ /ˈse.ʃə/ /ˈsej.ʃa/ n fem
seiche

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
soixante

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
soixante-cinq

seixanta-cinquè /sejˌʃan.ta.siŋˈke/ /seˌʃan.ta.siŋˈke/ /səˌʃan.tə.siŋˈkə/ /səˌʃan.tə.siŋˈkɛ/ number
soixante-cinquième

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
soixante-deux

seixanta-dosè /sejˌʃan.ta.ðoˈze/ /seˌʃan.ta.ðoˈze/ /səˌʃan.tə.ðoˈzə/ /səˌʃan.tə.ðuˈzɛ/ number
soixante-deuxième

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
soixante-neuf

seixanta-novè /sejˌʃan.ta.noˈve/ /sejˌʃan.ta.noˈβe/ /seˌʃan.ta.noˈβe/ /səˌʃan.tə.noˈvə/ /səˌʃan.tə.nuˈvɛ/ /səˌʃan.tə.nuˈβɛ/ number
soixante-neuvième

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ number
soixante-quatre

seixanta-quatrè /sejˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /seˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
soixante-quatrième

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ number
soixante-sept

seixanta-setè /sejˌʃan.ta.seˈte/ /seˌʃan.ta.seˈte/ /səˌʃan.tə.səˈtə/ /səˌʃan.tə.səˈtɛ/ number
soixante-septième

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
soixante-six

seixanta-sisè /sejˌʃan.ta.siˈze/ /seˌʃan.ta.siˈze/ /səˌʃan.tə.siˈzə/ /səˌʃan.tə.siˈzɛ/ number
soixante-sixième

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ number
soixante-trois

seixanta-tresè /sejˌʃan.ta.tɾeˈze/ /seˌʃan.ta.tɾeˈze/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzə/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzɛ/ number
soixante-troisième

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ number
soixante-et-un

seixanta-una /sejˌʃan.taˈu.na/ /seˌʃan.taˈu.na/ /səˌʃan.təˈu.nə/ number
soixante-et-une
Forma femenina de seixanta-un.

seixanta-unè /sejˌʃan.ta.uˈne/ /seˌʃan.ta.uˈne/ /səˌʃan.tə.uˈnə/ /səˌʃan.tə.uˈnɛ/ number
soixante-et-unième

seixanta-vuit /sejˌʃan.taˈvujt/ /sejˌʃan.taˈβujt/ /seˌʃan.taˈβujt/ /səˌʃan.təˈvujt/ /səˌʃan.təˈβujt/ number
soixante-huit

seixanta-vuitè /sejˌʃan.ta.vujˈte/ /sejˌʃan.ta.βujˈte/ /seˌʃan.ta.βwiˈte/ /səˌʃan.tə.vujˈtə/ /səˌʃan.tə.vujˈtɛ/ /səˌʃan.tə.βujˈtɛ/ number
soixante-huitième

seixantejar /se.ʃan.teˈd͡ʒa/ /sej.ʃan.teˈd͡ʒaɾ/ /sej.ʃan.teˈʒa/ /sə.ʃən.təˈd͡ʒa/ /sə.ʃən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ seixantege seixantegem seixantegen seixanteges seixantegessen seixantegesses seixantegessin seixantegessis seixantegeu seixantegi seixantegin seixantegis seixantegés seixantegéssem seixantegésseu seixantegéssim seixantegéssiu seixantegí seixanteig seixanteja seixantejada seixantejades seixantejam seixantejant seixantejar seixantejara seixantejaran seixantejarem seixantejaren seixantejares seixantejareu seixantejaria seixantejarien seixantejaries seixantejarà seixantejaràs seixantejaré seixantejaríem seixantejaríeu seixantejassen seixantejasses seixantejassin seixantejassis seixantejat seixantejats seixantejau seixantejava seixantejaven seixantejaves seixantejo seixantejà seixantejàrem seixantejàreu seixantejàs seixantejàssem seixantejàsseu seixantejàssim seixantejàssiu seixantejàvem seixantejàveu sept val v
friser

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
soixantième

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ seleccion selecciona seleccionada seleccionades seleccionaia seleccionaien seleccionaies seleccionam seleccionant seleccionar seleccionara seleccionaran seleccionarem seleccionaren seleccionares seleccionareu seleccionaria seleccionarien seleccionaries seleccionariva seleccionariven seleccionarives seleccionarà seleccionaràs seleccionaré seleccionaríem seleccionaríeu seleccionarívem seleccionaríveu seleccionassen seleccionasses seleccionassin seleccionassis seleccionat seleccionats seleccionau seleccionava seleccionaven seleccionaves seleccionavi seleccionavo seleccione seleccioneguem seleccioneguessa seleccioneguessen seleccioneguesses seleccionegueu seleccionegués seleccioneguéssom seleccioneguéssou seleccionem seleccionen selecciones seleccionessa seleccionessen seleccionesses seleccionessi seleccionessin seleccionessis seleccioneu seleccioni seleccionin seleccionis selecciono seleccionos seleccions seleccionà seleccionàiem seleccionàieu seleccionàrem seleccionàreu seleccionàs seleccionàssem seleccionàsseu seleccionàssim seleccionàssiu seleccionàvem seleccionàvets seleccionàveu seleccionàvom seleccionés seleccionéssem seleccionésseu seleccionéssim seleccionéssiu seleccioní sept v.cent val v
sélectionner

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
sélection

selectivitat /se.ɫek.ti.viˈtat/ /se.ɫek.ti.βiˈtat/ /sə.ɫək.ti.viˈtat/ /sə.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
sélectivité

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
sélénium

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
sélénite
Sulfat de calç cristal·litzat.

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n neut
Sélénite
Nom dels personatges ficticis, habitants de la Lluna, creats per Llucià de Samosata en el seu llibre "Història vertadera".

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
selle

selvàtic /seɫˈva.tik/ /seɫˈβa.tik/ /səɫˈva.tik/ /səɫˈβa.tik/ adj masc
forestier

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
semblable
Que és gairebé igual a un altre.

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ n masc
visage
Cara que manifesta l’estat d’ànim, l’estat de salut.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sembl sembla semblada semblades semblam semblant semblar semblara semblaran semblarem semblaren semblares semblareu semblaria semblarien semblaries semblarà semblaràs semblaré semblaríem semblaríeu semblassen semblasses semblassin semblassis semblat semblats semblau semblava semblaven semblaves semble semblem semblen sembles semblessen semblesses semblessin semblessis sembleu sembli semblin semblis semblo semblà semblàrem semblàreu semblàs semblàssem semblàsseu semblàssim semblàssiu semblàvem semblàveu semblés sembléssem semblésseu sembléssim sembléssiu semblí sept val v
sembler

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
semer

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
sperme

semicorxera /ˌse.mi.koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /ˌsə.mi.koɾˈʃə.ɾə/ /ˌsɛ.mi.kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
double croche

semifalta n fem
demi-faute

semifinal /ˌse.mi.fiˈnaɫ/ /ˌsə.mi.fiˈnaɫ/ /ˌsɛ.mi.fiˈnaɫ/ n fem
demi-finale

semifusa /ˌse.miˈfu.za/ /ˌsə.miˈfu.zə/ /ˌsɛ.miˈfu.zə/ n fem
quadruple croche

semigarrapatea /ˌse.mi.ɣa.ra.paˈte.a/ /ˌsə.mi.ɣə.rə.pəˈte.ə/ /ˌsɛ.mi.ɣə.rə.pəˈte.ə/ n fem
sextuple croche

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
séminaire
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.
Curs breu de formació amb sessions de treball de grup sota la tutela d'un professor especialitzat.

semiplè n masc
demi-abat

semirough n masc
demi-rough

sempitern /sem.piˈtɛɾn/ /səm.piˈtɛrn/ sempiterna sempiterns adj masc
sempiternel

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
toujours

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
sémaphore feu

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
sémantique

senalla /seˈna.ʎa/ /səˈna.jə/ /səˈna.ʎə/ n fem
cabas

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
sénat

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
entier

senderi /senˈðɛ.ɾi/ /sənˈðɛ.ɾi/ n masc
jugement

senderisme /sen.deˈɾiz.me/ n masc
randonnée
Pràctica excursionista que consisteix a recórrer senders de gran recorregut.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ adj masc
sénégalais
Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ n masc
sénégalais
Persona que habita o és originària de Senegal.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
sanglier

sengles /ˈseŋ.ɡɫes/ /ˈsəŋ.ɡɫəs/ /ˈsɛŋ.ɡɫəs/ adj
chacun

sensacional /sen.sa.si.oˈnaɫ/ /sən.sə.si.uˈnaɫ/ adj
sensationnel

sensació n fem
sensation

sensat /senˈsat/ /sənˈsat/ sensata adj masc
sensé

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
sans avec pas de

sense mida adv
démesurément

sensellar /ˌsen.seˈʎaɾ/ /ˌsen.səˈʎar/ /ˌsən.səˈʎaɾ/ /ˌsɛn.səˈʎar/ n neut
sans-abri

sensellarisme /sen.se.ʎaˈɾiz.me/ /sən.sə.ʎəˈɾiz.mə/ n masc
sans-abrisme

sensepapers /ˌsen.se.paˈpes/ /ˌsen.se.paˈpeɾs/ /ˌsen.sə.pəˈpes/ /ˌsən.sə.pəˈpes/ /ˌsɛn.sə.pəˈpes/ n neut
sans-papiers

sensesostre /ˌsen.seˈsos.tɾe/ /ˌsɛn.səˈsos.tɾə/ n neut
sans-logis

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
sensible
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
senseur

sensori /senˈsɔ.ɾi/ /sənˈsɔ.ɾi/ n masc
sensorium

sensorial /sen.so.ɾiˈaɫ/ /sən.so.ɾiˈaɫ/ /sən.su.ɾiˈaɫ/ adj
sensoriel

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
sentiment
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
sentinelle

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
sentir
Percebre amb els sentits, tret del visual.
Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.
entendre
Percebre sons mitjançant l'oïda.
déplorer
(castellanisme) Lamentar, saber greu.

sentir-hi /senˈti.ɾi/ /sənˈti.ɾi/ v
entendre
Tenir la capacitat de percebre sons amb l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
sentir
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ adj
sensitif
Molt sensible, de consciència sentimental.

sentit /senˈtit/ n masc
sens
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte...)
Intencionalitat d’allò que es diu.
Orientació d’una direcció.

sentit figurat n masc
figuré

sentit propi n masc
sens propre

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
jugement sentence

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
bon sens
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senya /ˈse.ɲa/ /ˈsə.ɲə/ /ˈsɛ.ɲə/ n fem
signe
Tret distintiu que identifica un individu o un objecte.
signal
(futbol americà) Combinació de paraules o números que un equip utilitza per a indicar les jugades que vol executar.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
signal signe
Marca feta a alguna cosa.
signal
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.
marque
(rugbi) Marca feta a terra, en el punt exacte del camp de joc on s'ha d'executar un xut franc o un xut de càstig.

senyal de l'àrbitre n masc
signal de l'arbitre

senyal de mà n masc
signal de main

senyal de pilota llesta n fem
signal balle prête à jouer

senyal del cronometrador n masc
signal du chronométreur

senyal dels 24 segons n masc
signal de l'appareil des 24 secondes

senyal oficial n masc
geste officiel

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
monsieur
Tractament de cortesia donat als homes, cavaller.
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
madame
Tractament de cortesia donat a una dona.

senyoreta /se.ɲoˈɾe.ta/ /sə.ɲoˈɾə.tə/ /sə.ɲuˈɾɛ.tə/ n fem
mademoiselle
Tractament de cortesia donat a una dona jove o una empleada subalterna.

senyoriu /se.ɲoˈɾiw/ /sə.ɲoˈɾiw/ /sə.ɲuˈɾiw/ n masc
seigneurie

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ senzilla senzills adj masc
simple
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
séparation

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ separ separa separada separades separam separant separar separara separaran separarem separaren separares separareu separaria separarien separaries separarà separaràs separaré separaríem separaríeu separassen separasses separassin separassis separat separats separau separava separaven separaves separe separem separen separes separessen separesses separessin separessis separeu separi separin separis separo separà separàrem separàreu separàs separàssem separàsseu separàssim separàssiu separàvem separàveu separés separéssem separésseu separéssim separéssiu separí sept val v
séparer

separat /se.paˈɾat/ /sə.pəˈɾat/ adj masc
particulier
Que no està unit, que guarda distància.

sepeli /seˈpɛ.ɫi/ /səˈpɛ.ɫi/ n masc
inhumation

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
septentrional

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
septentrion

septuagenari /sep.tu.a.d͡ʒeˈna.ɾi/ /sep.tu.a.ʒeˈna.ɾi/ /səp.tu.ə.ʒəˈna.ɾi/ adj masc
septuagénaire

septuplicar /sep.tu.pɫiˈka/ /sep.tu.pɫiˈkaɾ/ /səp.tu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept septuplic septuplica septuplicada septuplicades septuplicam septuplicant septuplicar septuplicara septuplicaran septuplicarem septuplicaren septuplicares septuplicareu septuplicaria septuplicarien septuplicaries septuplicarà septuplicaràs septuplicaré septuplicaríem septuplicaríeu septuplicassen septuplicasses septuplicassin septuplicassis septuplicat septuplicats septuplicau septuplicava septuplicaven septuplicaves septuplico septuplicà septuplicàrem septuplicàreu septuplicàs septuplicàssem septuplicàsseu septuplicàssim septuplicàssiu septuplicàvem septuplicàveu septuplique septupliquem septupliquen septupliques septupliquessen septupliquesses septupliquessin septupliquessis septupliqueu septupliqui septupliquin septupliquis septupliqués septupliquéssem septupliquésseu septupliquéssim septupliquéssiu septupliquí val v
septupler

sepultar /se.puɫˈta/ /se.puɫˈtaɾ/ /sə.puɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sepult sepulta sepultada sepultades sepultaia sepultaien sepultaies sepultam sepultant sepultar sepultara sepultaran sepultarem sepultaren sepultares sepultareu sepultaria sepultarien sepultaries sepultariva sepultariven sepultarives sepultarà sepultaràs sepultaré sepultaríem sepultaríeu sepultarívem sepultaríveu sepultassen sepultasses sepultassin sepultassis sepultat sepultats sepultau sepultava sepultaven sepultaves sepultavi sepultavo sepulte sepulteguem sepulteguessa sepulteguessen sepulteguesses sepultegueu sepultegués sepulteguéssom sepulteguéssou sepultem sepulten sepultes sepultessa sepultessen sepultesses sepultessi sepultessin sepultessis sepulteu sepulti sepultin sepultis sepulto sepultos sepults sepultà sepultàiem sepultàieu sepultàrem sepultàreu sepultàs sepultàssem sepultàsseu sepultàssim sepultàssiu sepultàvem sepultàvets sepultàveu sepultàvom sepultés sepultéssem sepultésseu sepultéssim sepultéssiu sepultí v.cent val v
enterrer

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
séquelle
Conseqüència produïda arran d'un fet.
suite
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüenciació de continguts n fem
séquence de contenus

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
séquence

seqüència cinemàtica n fem
cinématique

seqüència didàctica n fem
séquence didactique

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
être
ésser, existir

serbi sèrbia adj masc
serbe
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
Serbe
Individu de Sèrbia.
serbe
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
serbo-croate

serclet /seɾˈkɫet/ /sərˈkɫɛt/ /səɾˈkɫət/ n masc
sauclet

serendipitat /se.ɾen.di.piˈtat/ /sə.ɾən.di.piˈtat/ n fem
sérendipité

serenitat /se.ɾe.niˈtat/ /sə.ɾə.niˈtat/ n fem
sérénité

serf /ˈserf/ n masc
serf

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sergent

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ n fem
sérieux

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
sérieux

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
serre-joint

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
sermon prêche

seroprevalença /ˌse.ɾo.pɾe.vaˈɫen.sa/ /ˌse.ɾo.pɾe.βaˈɫen.sa/ /ˌsɛ.ɾo.pɾə.vəˈɫən.sə/ /ˌsɛ.ɾu.pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /ˌsɛ.ɾu.pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
séroprévalence

serp n fem
serpent
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serp de mar /ˌserb.dəˈmar/ n fem
serpenton à nez long
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Ophisurus serpens)

serpentí /seɾ.penˈti/ /sər.pənˈti/ adj masc
serpertin
Relatiu o pertanyent a la serpent.

serpentí /seɾ.penˈti/ /sər.pənˈti/ n masc
serpertin
Tub de forma enrotllada que permet refredar o condensar un vapor mitjançant la seva circulació per l'interior d'un tub envoltat d'aigua freda o d'un refrigerant.

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ n masc
serpent

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
scie
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.
chaîne
Alineació de muntanyes partides dins d'una serralada.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
chaîne

serraller /se.raˈʎe/ /se.raˈʎeɾ/ /sə.rəˈʎe/ n masc
serrurier

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept serr serra serrada serrades serraia serraien serraies serram serrant serrar serrara serraran serrarem serraren serrares serrareu serraria serrarien serraries serrariva serrariven serrarives serrarà serraràs serraré serraríem serraríeu serrarívem serraríveu serrassen serrasses serrassin serrassis serrat serrats serrau serrava serraven serraves serravi serravo serre serreguem serreguessa serreguessen serreguesses serregueu serregués serreguéssom serreguéssou serrem serren serres serressa serressen serresses serressi serressin serressis serreu serri serrin serris serro serros serrs serrà serràiem serràieu serràrem serràreu serràs serràssem serràsseu serràssim serràssiu serràvem serràvets serràveu serràvom serrés serréssem serrésseu serréssim serréssiu serrí v.cent val v
scier serrer
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrat /seˈrat/ /səˈrat/ adj masc
scie
Que té les vores dentades.
dentelé
Que té talls de serra.
colline
Sèrie de muntanyes poc elevades.

serrà /seˈra/ /səˈra/ n masc
saran

serrà mascle n masc
serran à queue noire

serrà menut n masc
serran hépate

serva /ˈser.bə/ /ˈser.βa/ /ˈseɾ.va/ /ˈseɾ.və/ /ˈseɾ.βa/ /ˈsəɾ.və/ /ˈsɛr.bə/ /ˈsɛr.və/ n fem
sorbe

servei /serˈβej/ /seɾˈvej/ /seɾˈβej/ /sərˈbɛj/ /sərˈvɛj/ /səɾˈvəj/ n masc
but
(esports de pilota) Acció de posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

servei a dues parets n masc
but carambolé

servei a la francesa n masc
service à la française

servei amb correguda n masc
but avec élan

servei amb efecte n masc
service à effet

servei amb efecte lateral n masc
service à effet latéral

servei aturat n masc
but sans élan

servei baix n masc
service bas

servei bombat n masc
but lobé

servei clar n masc
but facile

servei combinat n masc
service à effet combiné

servei creuat n masc
but croisé

servei curt n masc
service bas
(esports de raqueta) Servei executat llançant la pilota o el volant a la zona del camp contrari més pròxima a la xarxa.
service court
(raquetbol) Falta de servei en què la pilota bota al davant de la línia curta o a sobre després de tocar el frontis.

servei de banda n masc
remise en jeu de la ligne de touche

servei de centre /seˌvej.ðeˈsen.tɾe/ /seˌβej.ðeˈsen.tɾe/ /səˌvəj.ðəˈsen.tɾə/ /səˌvɛj.ðəˈsen.tɾə/ n masc
service

servei de córner n masc
corner

servei de fons n masc
remise en jeu de la ligne de fond
(basquetbol) Servei executat per l'equip que ha rebut una cistella des d'un punt qualsevol de la línia de fons pròpia.
coup de pied de but
(polo, hoquei sobre herba) Servei executat per l'equip defensor des d'un punt en relació amb el punt de sortida de la bola per la línia de fons pròpia o bé des del punt de sortida mateix, com a conseqüència de l'acció d'un jugador adversari d'haver fet sortir la bola del camp de joc per aquella línia.

servei de força n masc
service puissant

servei de ganxo n masc
but par-dessus l'épaule

servei de porteria n masc
coup de pied de but

servei de sostre n masc
service plafond

servei de tennis n masc
service tennis

servei de tennis flotant n masc
service balancier flottant

servei de toc n masc
lancer en touche

servei de tres parets n masc
service trois-murs

servei desviat n masc
service dévié

servei dret n masc
but droit

servei educatiu n masc
service éducatif

servei en salt n masc
service smashé

servei escolar n masc
service scolaire

servei flic n masc
service flick

servei flotant n masc
service flottant

servei inicial n masc
coup d'envoi

servei lateral n masc
service balancier

servei llarg n masc
service haut
(esports de raqueta) Servei executat llançant la pilota o el volant a la zona del camp contrari més allunyada de la xarxa.
service long
(raquetbol) Falta de servei en què la pilota toca el frontis i la paret posterior abans de botar a terra.

servei neutral n masc
balle à terre
(polo, esports de pilota) Servei executat per l'àrbitre llançant la pilota, la bola o el disc entre tots dos equips de manera que tinguin les mateixes possibilitats d'aconseguir-ne el control, com a conseqüència de determinades circumstàncies de joc.
bully
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Servei executat entre dos jugadors adversaris, situats un a cada costat de la bola immobilitzada, que se'n disputen el control així que l'àrbitre fa sonar el xiulet, com a conseqüència d'una interrupció excepcional del partit.

servei nul n masc
service à remettre

servei pupa n masc
service infirmerie

servei ras n masc
but rasant

servei reglamentari n masc
service réglementaire

servei ràpid n masc
remise en jeu rapide
(rugbi) Servei executat per l'equip que té la possessió de la pilota sense esperar que s'hagi format l'alineament.
service rapide
(tennis de taula) Servei sense efecte en què la pilota aconsegueix una gran rapidesa.

servei sense efecte n masc
service sans effet

servei social n masc
service social

servei tens n masc
service drive

servei xinès n masc
service lancé

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
serviteur

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
serveur
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
buteur
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ bal n-occ occ sept serveix serveixen serveixes serveixi serveixin serveixis serveixo servesc servesqui servesquin servesquis servia servida servides servien servies serviguem servigueu servim servint servir servira serviran servirem serviren servires servireu serviria servirien serviries servirà serviràs serviré serviríem serviríeu servisc servisca servisquen servisques servissen servisses servissin servissis servit servits serviu servix servixen servixes servixo serví servíem servíeu servírem servíreu servís servíssem servísseu servíssim servíssiu val v
servir
Ésser apte o propi a un ús.
buter
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
serein

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
session
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.
Cadascuna de les projeccions d'una pel·lícula en un cinema.

sessió informativa n fem
bref

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
soif
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n masc
manche
(tennis, anglicisme) Cadascuna de les divisions d'un partit.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
sept
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
sept-cents

seta /ˈse.ta/ /ˈse.tə/ /ˈsɛ.tə/ n fem
sétule

setanta /seˈtan.ta/ number
soixante-dix septante

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
soixante-quinze

setanta-cinquè /seˌtan.ta.siŋˈke/ /səˌtan.tə.siŋˈkə/ /səˌtan.tə.siŋˈkɛ/ number
soixante-quinzième

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ number
soixante-douze

setanta-dosè /seˌtan.ta.ðoˈze/ /səˌtan.tə.ðoˈzə/ /səˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
soixante-douzième

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
soixante-dix-neuf

setanta-novè /seˌtan.ta.noˈve/ /seˌtan.ta.noˈβe/ /səˌtan.tə.noˈvə/ /səˌtan.tə.nuˈvɛ/ /səˌtan.tə.nuˈβɛ/ number
soixante-dix-neuvième

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
soixante-quatorze

setanta-quatrè /seˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
soixante-quatorzième

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ number
soixante-dix-sept

setanta-setè /seˌtan.ta.seˈte/ /səˌtan.tə.səˈtə/ /səˌtan.tə.səˈtɛ/ number
soixante-dix-septième

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ number
soixante-seize

setanta-sisè /seˌtan.ta.siˈze/ /səˌtan.tə.siˈzə/ /səˌtan.tə.siˈzɛ/ number
soixante-seizième

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ number
soixante-treize

setanta-tresè /seˌtan.ta.tɾeˈze/ /səˌtan.tə.tɾəˈzə/ /səˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ number
soixante-treizième

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
soixante-onze

setanta-unè /seˌtan.ta.uˈne/ /səˌtan.tə.uˈnə/ /səˌtan.tə.uˈnɛ/ number
soixante-onzième

setanta-vuit /seˌtan.taˈvujt/ /seˌtan.taˈβujt/ /səˌtan.təˈvujt/ /səˌtan.təˈβujt/ number
soixante-dix-huit

setanta-vuitè /seˌtan.ta.vujˈte/ /seˌtan.ta.βujˈte/ /seˌtan.ta.βwiˈte/ /səˌtan.tə.vujˈtə/ /səˌtan.tə.vujˈtɛ/ /səˌtan.tə.βujˈtɛ/ number
soixante-dix-huitième

setantejar /se.tan.teˈd͡ʒa/ /se.tan.teˈd͡ʒaɾ/ /se.tan.teˈʒa/ /sə.tən.təˈd͡ʒa/ /sə.tən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept setantege setantegem setantegen setanteges setantegessen setantegesses setantegessin setantegessis setantegeu setantegi setantegin setantegis setantegés setantegéssem setantegésseu setantegéssim setantegéssiu setantegí setanteig setanteja setantejada setantejades setantejam setantejant setantejar setantejara setantejaran setantejarem setantejaren setantejares setantejareu setantejaria setantejarien setantejaries setantejarà setantejaràs setantejaré setantejaríem setantejaríeu setantejassen setantejasses setantejassin setantejassis setantejat setantejats setantejau setantejava setantejaven setantejaves setantejo setantejà setantejàrem setantejàreu setantejàs setantejàssem setantejàsseu setantejàssim setantejàssiu setantejàvem setantejàveu val v
friser

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
soixante-dixième

setciències /ˌsɛt.siˈɛn.si.es/ /ˌsɛt.siˈɛn.si.əs/ n neut
M. Je-Sais-Tout

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
septembre
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
siège
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setinar /se.tiˈna/ /se.tiˈnaɾ/ /sə.tiˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept setina setinada setinades setinaia setinaien setinaies setinam setinant setinar setinara setinaran setinarem setinaren setinares setinareu setinaria setinarien setinaries setinariva setinariven setinarives setinarà setinaràs setinaré setinaríem setinaríeu setinarívem setinaríveu setinassen setinasses setinassin setinassis setinat setinats setinau setinava setinaven setinaves setinavi setinavo setine setineguem setineguessa setineguessen setineguesses setinegueu setinegués setineguéssom setineguéssou setinem setinen setines setinessa setinessen setinesses setinessi setinessin setinessis setineu setini setinin setinis setino setinos setinà setinàiem setinàieu setinàrem setinàreu setinàs setinàssem setinàsseu setinàssim setinàssiu setinàvem setinàvets setinàveu setinàvom setinés setinéssem setinésseu setinéssim setinéssiu setiní setín v.cent val v
satiner

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
semaine huit jours

setmanada /se.maˈna.ða/ /sem.maˈna.ða/ /səm.məˈna.ðə/ n fem
salaire hebdomadaire
(economia) Sou o pagament setmanal.

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
hebdomadaire

setrill /seˈtɾiʎ/ /səˈtɾij/ /səˈtɾiʎ/ n masc
huilier

setze /ˈse.d͡ze/ number
seize

setze-cents /ˌse.d͡zeˈsens/ /ˌsɛ.d͡zəˈsens/ number
seize cents

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
seizième

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
septième

setí /seˈti/ /səˈti/ n masc
satin

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
siège
Lloc o centre de poder o autoritat.
cathédrale
Catedral.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
son
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

seure /ˈsɛw.ɾe/ bal occ sec seem seent seeu sega seguda segudes seguem seguen seguera segueren segueres segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segut seguts segué seguérem seguéreu segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí seia seiem seien seient seies seieu seim seis seu seuen seuran seure seurem seureu seuria seurien seuries seurà seuràs seuré seuríem seuríeu seus sèiem sèieu séiem séieu val v
s'asseoir

sex-shop /ˌsekˈʃɔp/ /ˌsɛkˈʃɔp/ n masc
sex-shop

sexagenari /sek.sa.d͡ʒeˈna.ɾi/ /sek.sa.ʒeˈna.ɾi/ /sək.sə.ʒəˈna.ɾi/ adj masc
sexagénaire

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
sexe
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
sexe cul
Sexualitat, activitat sexual.

sexta /ˈseks.ta/ /ˈsɛks.tə/ n fem
sexte

sextuplicar /seks.tu.pɫiˈka/ /seks.tu.pɫiˈkaɾ/ /səks.tu.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sextuplic sextuplica sextuplicada sextuplicades sextuplicam sextuplicant sextuplicar sextuplicara sextuplicaran sextuplicarem sextuplicaren sextuplicares sextuplicareu sextuplicaria sextuplicarien sextuplicaries sextuplicarà sextuplicaràs sextuplicaré sextuplicaríem sextuplicaríeu sextuplicassen sextuplicasses sextuplicassin sextuplicassis sextuplicat sextuplicats sextuplicau sextuplicava sextuplicaven sextuplicaves sextuplico sextuplicà sextuplicàrem sextuplicàreu sextuplicàs sextuplicàssem sextuplicàsseu sextuplicàssim sextuplicàssiu sextuplicàvem sextuplicàveu sextuplique sextupliquem sextupliquen sextupliques sextupliquessen sextupliquesses sextupliquessin sextupliquessis sextupliqueu sextupliqui sextupliquin sextupliquis sextupliqués sextupliquéssem sextupliquésseu sextupliquéssim sextupliquéssiu sextupliquí val v
sextupler

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
sexuel

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
sexualité

sexualitzar /sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /sek.su.a.ɫiˈza/ /sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sexualitza sexualitzada sexualitzades sexualitzant sexualitzar sexualitzara sexualitzaran sexualitzarem sexualitzaren sexualitzares sexualitzareu sexualitzaria sexualitzarien sexualitzaries sexualitzarà sexualitzaràs sexualitzaré sexualitzaríem sexualitzaríeu sexualitzassen sexualitzasses sexualitzat sexualitzats sexualitzava sexualitzaven sexualitzaves sexualitze sexualitzem sexualitzen sexualitzes sexualitzessen sexualitzesses sexualitzessin sexualitzessis sexualitzeu sexualitzi sexualitzin sexualitzis sexualitzo sexualitzà sexualitzàrem sexualitzàreu sexualitzàssem sexualitzàsseu sexualitzàvem sexualitzàveu sexualitzés sexualitzéssem sexualitzésseu sexualitzéssim sexualitzéssiu sexualitzí val val (1) v
sexualiser

shader n masc
nuanceur

shading /ʃaˈðiŋ/ /ʃaˈðiŋk/ /ʃəˈðiŋ/ /ʃəˈðiŋk/ n masc
ombrage

shading de Gouraud n masc
lissage de Gouraud

shading de Phong n masc
lissage de Phong

shading pla n masc
ombrage constant

shakespearià /ʃeks.pi.ɾiˈa/ adj masc
shakespearien
Corresponent o pertanyent a William Shakespeare o a la seva obra.

shakuhachi n masc
shakuhachi

shamisen /ʃa.miˈsen/ n masc
shamisen

shotgun n fem
fusil de chasse

si conjunction
si
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si n masc
sinus
Cavitat interna del cos.
si
Setena nota musical de l'escala.
sein
(per extensió) Part interna d'una cosa.

si de cas conjunction
si par hasard

si s'escau conjunction
éventuellement

si us plau adv
s'il vous plaît

sibarita /si.baˈɾi.ta/ /si.βəˈɾi.tə/ adj
sybarite

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
sibylle

sic /sik/ adv
sic
(llatinisme) Així, literalment, tal com està escrit. S'utilitza en escrits i normalment entre parèntesis o claudàtors per indicar que la paraula o frase que el precedeixen és literal, encara que pugui semblar incorrecta.

sicilià siciliana sicilians adj masc
sicilien
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sicòmor /siˈkɔ.moɾ/ /siˈkɔ.mur/ n masc
sycomore

sidespin n masc
side-spin

sifó /siˈfo/ n masc
siphon
Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.
Ampolla amb aigua carbònica i amb una vàlvula per servir-se’n a pressió.
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

sigil /siˈd͡ʒiɫ/ /siˈʒiɫ/ n masc
secret

sigil·lar /si.d͡ʒiɫˈɫaɾ/ /si.d͡ʒiˈɫa/ /si.d͡ʒiˈɫaɾ/ /si.ʒiɫˈɫa/ /si.ʒiɫˈɫar/ /si.ʒiɫˈɫaɾ/ /si.ʒiˈɫa/ /si.ʒiˈɫar/ /si.ʒiˈɫaɾ/ adj
sigillaire
Relatiu als segells.

sigla /ˈsi.ɣɫa/ /ˈsi.ɣɫə/ /ˈsiɡ.ɡɫa/ /ˈsiɡ.ɡɫə/ n fem
sigle

sigmatisme /siɡ.maˈtiz.me/ /siɡ.məˈtiz.mə/ n masc
sigmatisme

sigmoide /siɡˈmɔj.ðe/ /siɡˈmɔj.ðə/ adj
sigmoïde

sigmoïdal /siɡ.mo.iˈðaɫ/ /siɡ.mu.iˈðaɫ/ adj
sigmoïde

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sign signa signada signades signam signant signar signara signaran signarem signaren signares signareu signaria signarien signaries signarà signaràs signaré signaríem signaríeu signassen signasses signassin signassis signat signats signau signava signaven signaves signe signem signen signes signessen signesses signessin signessis signeu signi signin signis signo signà signàrem signàreu signàs signàssem signàsseu signàssim signàssiu signàvem signàveu signés signéssem signésseu signéssim signéssiu signí val v
signer
Assenyalar o mostrar amb un signe algú o alguna cosa.
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
signe

signe diacrític n masc
signe diacritique

significant /siŋ.ni.fiˈkan/ /siŋ.ni.fiˈkant/ /siɡ.ni.fiˈkan/ /siɡ.ni.fiˈkant/ adj
signifiant

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept signific significa significada significades significam significant significar significara significaran significarem significaren significares significareu significaria significarien significaries significarà significaràs significaré significaríem significaríeu significassen significasses significassin significassis significat significats significau significava significaven significaves significo significà significàrem significàreu significàs significàssem significàsseu significàssim significàssiu significàvem significàveu signifique signifiquem signifiquen signifiques signifiquessen signifiquesses signifiquessin signifiquessis signifiqueu signifiqui signifiquin signifiquis signifiqués signifiquéssem signifiquésseu signifiquéssim signifiquéssiu signifiquí val v
signifier
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
sens

significat inferit n masc
sens induit

significat literal n masc
sens littéral

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
sikh
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
sikh
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
silence
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciosament /si.ɫen.siˌo.zaˈmen/ /si.ɫen.siˌo.zaˈment/ /si.ɫən.siˌo.zəˈmen/ /si.ɫən.siˌo.zəˈment/ adv
silencieusement

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
silencieux
Que no parla, que guarda silenci.
Lloc on, moment en què, regna el silenci.
Que no fa gaire soroll.

silici n masc
silicium

silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ adj
sylvestre

sil·labari /si.ɫaˈβa.ɾi/ /si.ɫəˈβa.ɾi/ /siɫ.ɫaˈba.ɾi/ /siɫ.ɫəˈba.ɾi/ /siɫ.ɫəˈβa.ɾi/ n masc
syllabaire

sil·labificació /si.ɫa.βi.fi.ka.siˈo/ /si.ɫə.βi.fi.kə.siˈo/ /siɫ.ɫa.bi.fi.ka.siˈo/ /siɫ.ɫə.bi.fi.kə.siˈo/ /siɫ.ɫə.βi.fi.kə.siˈo/ n fem
syllabification

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
syllogisme

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
syllabique
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
symbiose

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simbolitz simbolitza simbolitzada simbolitzades simbolitzaia simbolitzaien simbolitzaies simbolitzam simbolitzant simbolitzar simbolitzara simbolitzaran simbolitzarem simbolitzaren simbolitzares simbolitzareu simbolitzaria simbolitzarien simbolitzaries simbolitzariva simbolitzariven simbolitzarives simbolitzarà simbolitzaràs simbolitzaré simbolitzaríem simbolitzaríeu simbolitzarívem simbolitzaríveu simbolitzassen simbolitzasses simbolitzassin simbolitzassis simbolitzat simbolitzats simbolitzau simbolitzava simbolitzaven simbolitzaves simbolitzavi simbolitzavo simbolitze simbolitzeguem simbolitzeguessa simbolitzeguessen simbolitzeguesses simbolitzegueu simbolitzegués simbolitzeguéssom simbolitzeguéssou simbolitzem simbolitzen simbolitzes simbolitzessa simbolitzessen simbolitzesses simbolitzessi simbolitzessin simbolitzessis simbolitzeu simbolitzi simbolitzin simbolitzis simbolitzo simbolitzos simbolitzs simbolitzà simbolitzàiem simbolitzàieu simbolitzàrem simbolitzàreu simbolitzàs simbolitzàssem simbolitzàsseu simbolitzàssim simbolitzàssiu simbolitzàvem simbolitzàvets simbolitzàveu simbolitzàvom simbolitzés simbolitzéssem simbolitzésseu simbolitzéssim simbolitzéssiu simbolitzí v.cent val v
symboliser

simbomba /simˈbom.ba/ /simˈbom.bə/ n fem
tambour à friction

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
symétrie

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
symphonie

simi /ˈsi.mi/ n masc
singe

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
cimeterre

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
simonie

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
sympathie

simple /ˈsim.pɫe/ adj
simple
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplement /ˌsim.pɫeˈmen/ /ˌsim.pɫeˈment/ /ˌsim.pɫəˈmen/ /ˌsim.pɫəˈment/ adv
simplement

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simplific simplifica simplificada simplificades simplificaia simplificaien simplificaies simplificam simplificant simplificar simplificara simplificaran simplificarem simplificaren simplificares simplificareu simplificaria simplificarien simplificaries simplificariva simplificariven simplificarives simplificarà simplificaràs simplificaré simplificaríem simplificaríeu simplificarívem simplificaríveu simplificassen simplificasses simplificassin simplificassis simplificat simplificats simplificau simplificava simplificaven simplificaves simplificavi simplificavo simplifico simplificos simplificà simplificàiem simplificàieu simplificàrem simplificàreu simplificàs simplificàssem simplificàsseu simplificàssim simplificàssiu simplificàvem simplificàvets simplificàveu simplificàvom simplifique simplifiqueguem simplifiqueguessa simplifiqueguessen simplifiqueguesses simplifiquegueu simplifiquegués simplifiqueguéssom simplifiqueguéssou simplifiquem simplifiquen simplifiques simplifiquessa simplifiquessen simplifiquesses simplifiquessi simplifiquessin simplifiquessis simplifiqueu simplifiqui simplifiquin simplifiquis simplifiqués simplifiquéssem simplifiquésseu simplifiquéssim simplifiquéssiu simplifiquí v.cent val v
simplifier

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
symposium

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
symptomatique

simpàtic /simˈpa.tik/ adj masc
sympathique
Que inspira, que té simpatia.
Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simulació n fem
simulation

simular /si.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simul simula simulada simulades simulaia simulaien simulaies simulam simulant simular simulara simularan simularem simularen simulares simulareu simularia simularien simularies simulariva simulariven simularives simularà simularàs simularé simularíem simularíeu simularívem simularíveu simulassen simulasses simulassin simulassis simulat simulats simulau simulava simulaven simulaves simulavi simulavo simule simuleguem simuleguessa simuleguessen simuleguesses simulegueu simulegués simuleguéssom simuleguéssou simulem simulen simules simulessa simulessen simulesses simulessi simulessin simulessis simuleu simuli simulin simulis simulo simulos simuls simulà simulàiem simulàieu simulàrem simulàreu simulàs simulàssem simulàsseu simulàssim simulàssiu simulàvem simulàvets simulàveu simulàvom simulés simuléssem simulésseu simuléssim simuléssiu simulí v.cent val v
simuler

simultàniament /si.muɫˌta.ni.aˈmen/ /si.muɫˌta.ni.aˈment/ /si.muɫˌta.ni.əˈmen/ /si.muɫˌta.ni.əˈment/ adv
simultanément

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
symétrique

sina /ˈsi.na/ /ˈsi.nə/ n fem
poitrine

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
sincère
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincretisme /siŋ.kɾeˈtiz.me/ /siŋ.kɾəˈtiz.mə/ n masc
syncrétisme

sindicar /sin.diˈka/ /sin.diˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sindic sindica sindicada sindicades sindicaia sindicaien sindicaies sindicam sindicant sindicar sindicara sindicaran sindicarem sindicaren sindicares sindicareu sindicaria sindicarien sindicaries sindicariva sindicariven sindicarives sindicarà sindicaràs sindicaré sindicaríem sindicaríeu sindicarívem sindicaríveu sindicassen sindicasses sindicassin sindicassis sindicat sindicats sindicau sindicava sindicaven sindicaves sindicavi sindicavo sindico sindicos sindicà sindicàiem sindicàieu sindicàrem sindicàreu sindicàs sindicàssem sindicàsseu sindicàssim sindicàssiu sindicàvem sindicàvets sindicàveu sindicàvom sindique sindiqueguem sindiqueguessa sindiqueguessen sindiqueguesses sindiquegueu sindiquegués sindiqueguéssom sindiqueguéssou sindiquem sindiquen sindiques sindiquessa sindiquessen sindiquesses sindiquessi sindiquessin sindiquessis sindiqueu sindiqui sindiquin sindiquis sindiqués sindiquéssem sindiquésseu sindiquéssim sindiquéssiu sindiquí v.cent val v
syndiquer

sindicat d'ensenyament n masc
syndicat d'enseignants

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
synergie

sinestèsia /si.nesˈtɛ.zi.a/ /si.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
synesthésie

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
hoquet
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept singlot singlota singlotada singlotades singlotam singlotant singlotar singlotara singlotaran singlotarem singlotaren singlotares singlotareu singlotaria singlotarien singlotaries singlotarà singlotaràs singlotaré singlotaríem singlotaríeu singlotassen singlotasses singlotassin singlotassis singlotat singlotats singlotau singlotava singlotaven singlotaves singlote singlotem singloten singlotes singlotessen singlotesses singlotessin singlotessis singloteu singloti singlotin singlotis singloto singlotà singlotàrem singlotàreu singlotàs singlotàssem singlotàsseu singlotàssim singlotàssiu singlotàvem singlotàveu singlotés singlotéssem singlotésseu singlotéssim singlotéssiu singlotí val v
hoqueter

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
singulier

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
singularité
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

singularment /siŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /siŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /siŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ adv
singulièrement

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
sinistre
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ n masc
sinistre
Accident que comporta danys, per exemple un accident automobilístic, un incendi en una casa, una avaria en un vaixell.

sinofòbia /si.noˈfɔ.bi.a/ /si.noˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
sinophobie

sinople /siˈno.pɫe/ /siˈnɔ.pɫə/ n masc
sinople

sintagma preposicional n masc
syntagme prépositionnel

sintaxi n fem
syntaxe
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sintetitzador /sin.te.ti.d͡zaˈðo/ /sin.te.ti.zaˈðoɾ/ /sin.tə.ti.d͡zəˈðo/ n masc
synthétiseur

sintetitzar /sin.te.tiˈd͡za/ /sin.te.tiˈza/ /sin.te.tiˈzaɾ/ /sin.tə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sintetitz sintetitza sintetitzada sintetitzades sintetitzaia sintetitzaien sintetitzaies sintetitzam sintetitzant sintetitzar sintetitzara sintetitzaran sintetitzarem sintetitzaren sintetitzares sintetitzareu sintetitzaria sintetitzarien sintetitzaries sintetitzariva sintetitzariven sintetitzarives sintetitzarà sintetitzaràs sintetitzaré sintetitzaríem sintetitzaríeu sintetitzarívem sintetitzaríveu sintetitzassen sintetitzasses sintetitzassin sintetitzassis sintetitzat sintetitzats sintetitzau sintetitzava sintetitzaven sintetitzaves sintetitzavi sintetitzavo sintetitze sintetitzeguem sintetitzeguessa sintetitzeguessen sintetitzeguesses sintetitzegueu sintetitzegués sintetitzeguéssom sintetitzeguéssou sintetitzem sintetitzen sintetitzes sintetitzessa sintetitzessen sintetitzesses sintetitzessi sintetitzessin sintetitzessis sintetitzeu sintetitzi sintetitzin sintetitzis sintetitzo sintetitzos sintetitzs sintetitzà sintetitzàiem sintetitzàieu sintetitzàrem sintetitzàreu sintetitzàs sintetitzàssem sintetitzàsseu sintetitzàssim sintetitzàssiu sintetitzàvem sintetitzàvets sintetitzàveu sintetitzàvom sintetitzés sintetitzéssem sintetitzésseu sintetitzéssim sintetitzéssiu sintetitzí v.cent val v
synthétiser

sintonia /sin.toˈni.a/ /sin.tuˈni.ə/ n fem
sintonie

sintonitzar /sin.to.niˈd͡za/ /sin.to.niˈd͡zaɾ/ /sin.tu.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sintonitz sintonitza sintonitzada sintonitzades sintonitzam sintonitzant sintonitzar sintonitzara sintonitzaran sintonitzarem sintonitzaren sintonitzares sintonitzareu sintonitzaria sintonitzarien sintonitzaries sintonitzarà sintonitzaràs sintonitzaré sintonitzaríem sintonitzaríeu sintonitzassen sintonitzasses sintonitzassin sintonitzassis sintonitzat sintonitzats sintonitzau sintonitzava sintonitzaven sintonitzaves sintonitze sintonitzem sintonitzen sintonitzes sintonitzessen sintonitzesses sintonitzessin sintonitzessis sintonitzeu sintonitzi sintonitzin sintonitzis sintonitzo sintonitzà sintonitzàrem sintonitzàreu sintonitzàs sintonitzàssem sintonitzàsseu sintonitzàssim sintonitzàssiu sintonitzàvem sintonitzàveu sintonitzés sintonitzéssem sintonitzésseu sintonitzéssim sintonitzéssiu sintonitzí val v
régler

sinus /ˈsi.nus/ n masc
sinus

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
sinusite

sinusoïdal /si.nu.zo.iˈðaɫ/ /si.nu.zu.iˈðaɫ/ adj
sinusoïdal

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
synonyme
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
synonyme
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinòvia /siˈnɔ.vi.a/ /siˈnɔ.vi.ə/ /siˈnɔ.βi.a/ /siˈnɔ.βi.ə/ n fem
synovie

sinó /siˈno/ conjunction
mais

sioux /ˈsi.uks/ n neut
Sioux

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
sirène
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirenis /siˈɾɛ.nis/ n masc
siréniens

sirga /ˈsir.ɡə/ /ˈsiɾ.ɣa/ n fem
corde

sirià /si.ɾiˈa/ adj masc
syrien
Relatiu a la Síria moderna o als seus habitants.

sirià /si.ɾiˈa/ n masc
Syrien
Persona de la Síria moderna.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
sirtaki

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ n masc
syriaque
Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis number
six

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
six-cents

siscentista /ˌsi.senˈtis.ta/ /ˌsi.senˈtis.te/ /ˌsi.sənˈtis.tə/ /ˌsis.sənˈtis.tə/ adj
sécentiste

sismògraf /sizˈmɔ.ɣɾaf/ /sizˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
séismographe

sissí /siˈsi/ n masc
tancarville

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
système

sistema 1-3-3-3 n masc
système 1-3-3-3

sistema 1-4-3-2 n masc
système 1-4-3-2

sistema 2-3-5 n masc
méthode classique de jeu

sistema 3-1-2 n masc
système 3-1-2

sistema 3-2-1 n masc
système 3-2-1

sistema 3-4-3 n masc
système 3-4-3

sistema 4-1-1 n masc
système 4-1-1

sistema 4-2 n masc
système 4-2

sistema 4-2-4 n masc
système 4-2-4

sistema 4-3-1-2 n masc
système 4-3-1-2

sistema 4-3-3 n masc
système 4-3-3

sistema 4-4-2 n masc
système 4-4-2

sistema 5-1 n masc
système 5-1

sistema 5-3-1-1 n masc
système 5-3-1-1

sistema 5-3-2 n masc
système 5-3-2

sistema Bliss n masc
système Bliss

sistema Braille n masc
alphabet Braille

sistema WM n masc
système WM

sistema catenaccio n masc
béton

sistema d'atac n masc
système d'attaque

sistema davant-darrere n masc
système avant-arrière

sistema de defensa n masc
système de défense

sistema de joc n masc
système de jeu

sistema de punt per jugada n masc
système de point par action

sistema de regles n masc
système à base de règles de production

sistema defensiu 3-2-1 n masc
défense 1-2-3

sistema defensiu 3-3 n masc
défense 3-3

sistema defensiu 4-2 n masc
défense 2-4

sistema defensiu 4-2 mixt n masc
défense 2-4 mixte

sistema defensiu 5-1 n masc
défense 1-5

sistema defensiu 5-1 mixt n masc
défense 1-5 mixte

sistema defensiu 6-0 n masc
défense 0-6

sistema diagonal de control n masc
système diagonal de contrôle

sistema educatiu n masc
système d'éducation

sistema europeu de transferència de crèdits n masc
système européen de transfert de crédits

sistema expert n masc
système expert

sistema mixt n masc
système mixte

sistema ofensiu 2-4 n masc
système d'attaque 4-2

sistema ofensiu 3-3 n masc
système d'attaque 3-3

sistema paral·lel n masc
système côté à côté

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sistematitz sistematitza sistematitzada sistematitzades sistematitzam sistematitzant sistematitzar sistematitzara sistematitzaran sistematitzarem sistematitzaren sistematitzares sistematitzareu sistematitzaria sistematitzarien sistematitzaries sistematitzarà sistematitzaràs sistematitzaré sistematitzaríem sistematitzaríeu sistematitzassen sistematitzasses sistematitzassin sistematitzassis sistematitzat sistematitzats sistematitzau sistematitzava sistematitzaven sistematitzaves sistematitze sistematitzem sistematitzen sistematitzes sistematitzessen sistematitzesses sistematitzessin sistematitzessis sistematitzeu sistematitzi sistematitzin sistematitzis sistematitzo sistematitzà sistematitzàrem sistematitzàreu sistematitzàs sistematitzàssem sistematitzàsseu sistematitzàssim sistematitzàssiu sistematitzàvem sistematitzàveu sistematitzés sistematitzéssem sistematitzésseu sistematitzéssim sistematitzéssiu sistematitzí val v
systématiser

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
systématique

sistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ n masc
sistre sistrum

sisè /siˈze/ /siˈzə/ /siˈzɛ/ number
sisième

sisó /siˈzo/ n masc
outarde canepetière
Au migradora parcial de la família dels otítids, de plomatge bru i ventre blanc i amb un collar negre i blanc en els mascles (Tetrax tetrax).

sitar /siˈtar/ n masc
sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
situation
Manera d'estar quelcom situat.
lie
(golf) Conjunt de circumstàncies relatives a la posició i les condicions en què es troba una bola en repòs en el transcurs d'un partit.

situació d'ou ferrat n fem
position en nid

situació de risc n fem
situation de risque

situar /si.tuˈa/ /si.tuˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept situa situada situades situam situant situar situara situaran situarem situaren situares situareu situaria situarien situaries situarà situaràs situaré situaríem situaríeu situassen situasses situassin situassis situat situats situau situava situaven situaves situe situem situen situes situessen situesses situessin situessis situeu situo situu situà situàrem situàreu situàs situàssem situàsseu situàssim situàssiu situàvem situàveu situés situéssem situésseu situéssim situéssiu situí situï situïn situïs val v
situer

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
boucle

slope n masc
évaluation en pente

snooker /ezˈnu.ker/ n masc
snooker

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
son
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobiranisme /so.bi.ɾaˈniz.me/ /so.bi.ɾəˈniz.mə/ /su.bi.ɾəˈniz.mə/ /su.βi.ɾəˈniz.mə/ n masc
souverainisme

sobiranista /so.bi.ɾaˈnis.ta/ /so.bi.ɾaˈnis.te/ /so.bi.ɾəˈnis.tə/ /su.bi.ɾəˈnis.tə/ /su.βi.ɾəˈnis.tə/ adj
souverainiste

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
souverain
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobrar /soˈbɾa/ /soˈbɾaɾ/ /soˈβɾa/ /suˈbɾa/ /suˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobr sobra sobrada sobrades sobram sobrant sobrar sobrara sobraran sobrarem sobraren sobrares sobrareu sobraria sobrarien sobraries sobrarà sobraràs sobraré sobraríem sobraríeu sobrassen sobrasses sobrassin sobrassis sobrat sobrats sobrau sobrava sobraven sobraves sobre sobrem sobren sobres sobressen sobresses sobressin sobressis sobreu sobri sobrin sobris sobro sobrà sobràrem sobràreu sobràs sobràssem sobràsseu sobràssim sobràssiu sobràvem sobràveu sobrés sobréssem sobrésseu sobréssim sobréssiu sobrí val v
dépasser

sobrassada /so.bɾəˈsa.ðə/ /su.bɾəˈsa.ðə/ /su.βɾəˈsa.ðə/ n fem
soubressade

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
enveloppe
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ preposition
sur
Nexe que indica superioritat física.
Nexe que indica relació.

sobrecarregar /ˌso.bɾe.ka.reˈɣaɾ/ /ˌso.βɾe.ka.reˈɣa/ /ˌso.βɾə.kə.rəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sobrecarreg sobrecarrega sobrecarregada sobrecarregades sobrecarregam sobrecarregant sobrecarregar sobrecarregara sobrecarregaran sobrecarregarem sobrecarregaren sobrecarregares sobrecarregareu sobrecarregaria sobrecarregarien sobrecarregaries sobrecarregarà sobrecarregaràs sobrecarregaré sobrecarregaríem sobrecarregaríeu sobrecarregassen sobrecarregasses sobrecarregassin sobrecarregassis sobrecarregat sobrecarregats sobrecarregau sobrecarregava sobrecarregaven sobrecarregaves sobrecarrego sobrecarregue sobrecarreguem sobrecarreguen sobrecarregues sobrecarreguessen sobrecarreguesses sobrecarreguessin sobrecarreguessis sobrecarregueu sobrecarregui sobrecarreguin sobrecarreguis sobrecarregués sobrecarreguéssem sobrecarreguésseu sobrecarreguéssim sobrecarreguéssiu sobrecarreguí sobrecarregà sobrecarregàrem sobrecarregàreu sobrecarregàs sobrecarregàssem sobrecarregàsseu sobrecarregàssim sobrecarregàssiu sobrecarregàvem sobrecarregàveu v.cent val v
surcharger

sobreeixir /ˌso.βɾejˈʃi/ /ˌso.βɾejˈʃiɾ/ /ˌso.βɾəˈʃi/ alg bal n-occ occ sept sobreeixia sobreeixida sobreeixides sobreeixien sobreeixies sobreeixiguem sobreeixigueu sobreeixim sobreeixint sobreeixir sobreeixiran sobreeixirem sobreeixiren sobreeixires sobreeixireu sobreeixiria sobreeixirien sobreeixiries sobreeixirà sobreeixiràs sobreeixiré sobreeixiríem sobreeixiríeu sobreeixissin sobreeixissis sobreeixit sobreeixits sobreeixiu sobreeixí sobreeixíem sobreeixíeu sobreeixírem sobreeixíreu sobreeixís sobreeixíssim sobreeixíssiu sobreïsc sobreïsca sobreïsquem sobreïsquen sobreïsquera sobreïsqueren sobreïsqueres sobreïsques sobreïsquessen sobreïsquesses sobreïsqueu sobreïsqué sobreïsquérem sobreïsquéreu sobreïsqués sobreïsquéssem sobreïsquésseu sobreïsquí sobreïx sobreïxen sobreïxes sobreïxi sobreïxin sobreïxis sobreïxo val v
déborder

sobreentendre /ˌso.βɾenˈten.dɾe/ /ˌso.βɾənˈtɛn.dɾə/ eiv occ sobreentenc sobreentendran sobreentendre sobreentendrem sobreentendreu sobreentendria sobreentendrien sobreentendries sobreentendrà sobreentendràs sobreentendré sobreentendríem sobreentendríeu sobreentenem sobreentenen sobreentenent sobreenteneu sobreentenga sobreentenguem sobreentenguen sobreentenguera sobreentengueren sobreentengueres sobreentengues sobreentenguessen sobreentenguesses sobreentenguessin sobreentenguessis sobreentengueu sobreentengui sobreentenguin sobreentenguis sobreentengué sobreentenguérem sobreentenguéreu sobreentengués sobreentenguéssem sobreentenguésseu sobreentenguéssim sobreentenguéssiu sobreentenguí sobreentenia sobreentenien sobreentenies sobreentens sobreenteníem sobreenteníeu sobreentesa sobreenteses sobreentesos sobreentès sobreentén sobreentés v.cent val v
comprendre

sobreescriure /ˌso.βɾesˈkɾiw.ɾe/ /ˌso.βɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ sobreescric sobreescriga sobreescriguem sobreescriguen sobreescriguera sobreescrigueren sobreescrigueres sobreescrigues sobreescriguessen sobreescriguesses sobreescriguessin sobreescriguessis sobreescrigueu sobreescrigui sobreescriguin sobreescriguis sobreescrigué sobreescriguérem sobreescriguéreu sobreescrigués sobreescriguéssem sobreescriguésseu sobreescriguéssim sobreescriguéssiu sobreescriguí sobreescrit sobreescrita sobreescrites sobreescrits sobreescriu sobreescriuen sobreescriuran sobreescriure sobreescriurem sobreescriureu sobreescriuria sobreescriurien sobreescriuries sobreescriurà sobreescriuràs sobreescriuré sobreescriuríem sobreescriuríeu sobreescrius sobreescrivia sobreescrivien sobreescrivies sobreescrivim sobreescrivint sobreescriviren sobreescrivires sobreescrivissin sobreescrivissis sobreescriviu sobreescriví sobreescrivíem sobreescrivíeu sobreescrivírem sobreescrivíreu sobreescrivís sobreescrivíssim sobreescrivíssiu val v
surécrire
(informàtica) Eliminar el contingut enregistrant noves dades.

sobremostreig n masc
suréchantillonnage

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ adj
surnaturel

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
surnom

sobreposar /ˌso.bɾe.poˈzaɾ/ /ˌso.bɾə.poˈza/ /ˌso.bɾə.puˈza/ /ˌso.βɾe.poˈza/ /ˌso.βɾə.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sobreposa sobreposada sobreposades sobreposam sobreposant sobreposar sobreposara sobreposaran sobreposarem sobreposaren sobreposares sobreposareu sobreposaria sobreposarien sobreposaries sobreposarà sobreposaràs sobreposaré sobreposaríem sobreposaríeu sobreposassen sobreposasses sobreposassin sobreposassis sobreposat sobreposats sobreposau sobreposava sobreposaven sobreposaves sobrepose sobreposem sobreposen sobreposes sobreposessen sobreposesses sobreposessin sobreposessis sobreposeu sobreposi sobreposin sobreposis sobreposo sobreposà sobreposàrem sobreposàreu sobreposàs sobreposàssem sobreposàsseu sobreposàssim sobreposàssiu sobreposàvem sobreposàveu sobreposés sobreposéssem sobreposésseu sobreposéssim sobreposéssiu sobreposí sobrepòs val v
superposer
Afegir en el mateix lloc, l'un damunt de l'altre.
préférer
Considerar més digne, superior.
surmonter
(pronominal) Superar adversitats, un patiment emocional.

sobreprotecció n fem
hyperprotection

sobrepujar /ˌso.bɾe.puˈd͡ʒaɾ/ /ˌso.βɾe.puˈd͡ʒa/ /ˌso.βɾe.puˈʒa/ /ˌso.βɾə.puˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobrepuge sobrepugem sobrepugen sobrepuges sobrepugessen sobrepugesses sobrepugessin sobrepugessis sobrepugeu sobrepugi sobrepugin sobrepugis sobrepugés sobrepugéssem sobrepugésseu sobrepugéssim sobrepugéssiu sobrepugí sobrepuig sobrepuja sobrepujada sobrepujades sobrepujam sobrepujant sobrepujar sobrepujara sobrepujaran sobrepujarem sobrepujaren sobrepujares sobrepujareu sobrepujaria sobrepujarien sobrepujaries sobrepujarà sobrepujaràs sobrepujaré sobrepujaríem sobrepujaríeu sobrepujassen sobrepujasses sobrepujassin sobrepujassis sobrepujat sobrepujats sobrepujau sobrepujava sobrepujaven sobrepujaves sobrepujo sobrepujà sobrepujàrem sobrepujàreu sobrepujàs sobrepujàssem sobrepujàsseu sobrepujàssim sobrepujàssiu sobrepujàvem sobrepujàveu val v
surpasser

sobrer /soˈbɾe/ /soˈbɾeɾ/ /soˈβɾe/ /suˈbɾe/ /suˈβɾe/ adj masc
restant
Que sobra, sobrant.

sobresaltar /ˌso.bɾe.saɫˈtaɾ/ /ˌso.βɾe.saɫˈta/ /ˌso.βɾə.səɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobresalt sobresalta sobresaltada sobresaltades sobresaltam sobresaltant sobresaltar sobresaltara sobresaltaran sobresaltarem sobresaltaren sobresaltares sobresaltareu sobresaltaria sobresaltarien sobresaltaries sobresaltarà sobresaltaràs sobresaltaré sobresaltaríem sobresaltaríeu sobresaltassen sobresaltasses sobresaltassin sobresaltassis sobresaltat sobresaltats sobresaltau sobresaltava sobresaltaven sobresaltaves sobresalte sobresaltem sobresalten sobresaltes sobresaltessen sobresaltesses sobresaltessin sobresaltessis sobresalteu sobresalti sobresaltin sobresaltis sobresalto sobresaltà sobresaltàrem sobresaltàreu sobresaltàs sobresaltàssem sobresaltàsseu sobresaltàssim sobresaltàssiu sobresaltàvem sobresaltàveu sobresaltés sobresaltéssem sobresaltésseu sobresaltéssim sobresaltéssiu sobresaltí val v
sursauter

sobresortir /ˌso.bɾe.soɾˈtiɾ/ /ˌso.bɾə.soɾˈti/ /ˌso.bɾə.surˈti/ /ˌso.βɾe.sorˈti/ /ˌso.βɾe.soɾˈti/ /ˌso.βɾə.surˈti/ alg bal eiv occ sept sobresortia sobresortida sobresortides sobresortien sobresorties sobresortiguem sobresortigueu sobresortim sobresortint sobresortir sobresortira sobresortiran sobresortirem sobresortiren sobresortires sobresortireu sobresortiria sobresortirien sobresortiries sobresortirà sobresortiràs sobresortiré sobresortiríem sobresortiríeu sobresortissen sobresortisses sobresortissin sobresortissis sobresortit sobresortits sobresortiu sobresortí sobresortíem sobresortíeu sobresortírem sobresortíreu sobresortís sobresortíssem sobresortísseu sobresortíssim sobresortíssiu sobresurt sobresurta sobresurten sobresurtes sobresurti sobresurtin sobresurtis sobresurto sobresurts v.cent val v
dépasser

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
surtout

sobrevalorar /ˌso.βɾe.va.loˈɾaɾ/ /ˌso.βɾe.βa.loˈɾa/ /ˌso.βɾe.βa.loˈɾaɾ/ /ˌso.βɾə.və.loˈɾa/ /ˌso.βɾə.və.luˈɾa/ /ˌso.βɾə.βə.luˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sobrevalor sobrevalora sobrevalorada sobrevalorades sobrevaloraia sobrevaloraien sobrevaloraies sobrevaloram sobrevalorant sobrevalorar sobrevalorara sobrevaloraran sobrevalorarem sobrevaloraren sobrevalorares sobrevalorareu sobrevaloraria sobrevalorarien sobrevaloraries sobrevalorariva sobrevalorariven sobrevalorarives sobrevalorarà sobrevaloraràs sobrevaloraré sobrevaloraríem sobrevaloraríeu sobrevalorarívem sobrevaloraríveu sobrevalorassen sobrevalorasses sobrevalorassin sobrevalorassis sobrevalorat sobrevalorats sobrevalorau sobrevalorava sobrevaloraven sobrevaloraves sobrevaloravi sobrevaloravo sobrevalore sobrevaloreguem sobrevaloreguessa sobrevaloreguessen sobrevaloreguesses sobrevaloregueu sobrevaloregués sobrevaloreguéssom sobrevaloreguéssou sobrevalorem sobrevaloren sobrevalores sobrevaloressa sobrevaloressen sobrevaloresses sobrevaloressi sobrevaloressin sobrevaloressis sobrevaloreu sobrevalori sobrevalorin sobrevaloris sobrevaloro sobrevaloros sobrevalors sobrevalorà sobrevaloràiem sobrevaloràieu sobrevaloràrem sobrevaloràreu sobrevaloràs sobrevaloràssem sobrevaloràsseu sobrevaloràssim sobrevaloràssiu sobrevaloràvem sobrevaloràvets sobrevaloràveu sobrevaloràvom sobrevalorés sobrevaloréssem sobrevalorésseu sobrevaloréssim sobrevaloréssiu sobrevalorí v.cent val v
surestimer

sobrevesta /ˌso.bɾeˈves.ta/ /ˌso.bɾəˈves.tə/ /ˌso.βɾeˈβes.ta/ /ˌso.βɾəˈβes.tə/ n fem
surcot

sobri /ˈsɔ.βɾi/ sòbria adj masc
sobre

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
souche

soci n masc
associé
Membre d'una empresa i accionista, en igualtat de drets que la resta de fundadors.

sociablement /so.siˌa.bɫeˈment/ /so.siˌa.βɫeˈmen/ /so.siˌab.bɫeˈmen/ /so.siˌab.bɫəˈment/ /su.siˌa.βɫəˈmen/ /su.siˌab.bɫəˈmen/ adv
sociablement

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
social
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
socialisme

socialització n fem
socialisation

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
société
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

societat de la informació n fem
société de l'information

societat del coneixement n fem
société du savoir

sociocentrisme n masc
sociocentrisme

sociodrama n masc
sociodrame

sociograma n masc
sociogramme

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
sociolecte

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sociolinguistique

sociologia de l'educació n fem
sociologie de l'éducation

sociometria /so.si.o.meˈtɾi.a/ /so.si.o.məˈtɾi.ə/ /su.si.u.məˈtɾi.ə/ n fem
sociométrie

socors /soˈkos/ /soˈkoɾs/ /suˈkors/ /suˈkos/ n masc
secours

socórrer /soˈko.re/ /soˈko.reɾ/ /soˈko.rə/ /suˈko.rə/ bal eiv occ sept socorr socorre socorreguda socorregudes socorreguem socorreguera socorregueren socorregueres socorreguessen socorreguesses socorreguessin socorreguessis socorregueu socorregut socorreguts socorregué socorreguérem socorreguéreu socorregués socorreguéssem socorreguésseu socorreguéssim socorreguéssiu socorreguí socorrem socorren socorrent socorreran socorrerem socorrereu socorreria socorrerien socorreries socorrerà socorreràs socorreré socorreríem socorreríeu socorres socorreu socorri socorria socorrien socorries socorrin socorris socorro socorrs socorríem socorríeu socórrec socórrega socórreguen socórregues socórrer v.cent val v
secourir

sodi n masc
sodium
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofraja /soˈfɾa.d͡ʒa/ /soˈfɾa.ʒa/ /soˈfɾa.ʒə/ /suˈfɾa.ʒə/ n fem
jarret
Part interior del plec de la cama oposada al genoll.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
soufre

sofregir /so.fɾeˈd͡ʒiɾ/ /so.fɾeˈʒi/ /su.fɾəˈʒi/ alg bal eiv mall n-occ occ sept sofregeix sofregeixen sofregeixes sofregeixi sofregeixin sofregeixis sofregeixo sofregeixs sofregesc sofregesca sofregesquen sofregesques sofregesqui sofregesquin sofregesquis sofregia sofregida sofregides sofregien sofregies sofregiguem sofregigueu sofregim sofregint sofregir sofregira sofregiran sofregirem sofregiren sofregires sofregireu sofregiria sofregirien sofregiries sofregirà sofregiràs sofregiré sofregiríem sofregiríeu sofregisc sofregisca sofregisquen sofregisques sofregissen sofregisses sofregissin sofregissis sofregit sofregits sofregiu sofregix sofregixen sofregixes sofregixo sofregí sofregíem sofregíeu sofregírem sofregíreu sofregís sofregíssem sofregísseu sofregíssim sofregíssiu sofrig sofrigen sofriges sofrigi sofrigin sofrigis sofrija sofrit sofrita sofrites sofrits v.cent val v
sauter

sofrible /soˈfɾi.bɫe/ /soˈfɾi.βɫe/ /soˈfɾib.bɫe/ /soˈfɾib.bɫə/ /suˈfɾi.βɫə/ /suˈfɾib.bɫə/ adj
supportable

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
softball

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
canapé
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

soga /ˈso.ɣa/ /ˈso.ɣə/ /ˈsɔ.ɣa/ /ˈsɔ.ɣɔ/ /ˈsɔ.ɣə/ n fem
corde

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
belle-mère

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
beau-père

sojornar /so.d͡ʒoɾˈna/ /so.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /so.ʒorˈna/ /so.ʒoɾˈna/ /su.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sojorn sojorna sojornada sojornades sojornam sojornant sojornar sojornara sojornaran sojornarem sojornaren sojornares sojornareu sojornaria sojornarien sojornaries sojornarà sojornaràs sojornaré sojornaríem sojornaríeu sojornassen sojornasses sojornassin sojornassis sojornat sojornats sojornau sojornava sojornaven sojornaves sojorne sojornem sojornen sojornes sojornessen sojornesses sojornessin sojornessis sojorneu sojorni sojornin sojornis sojorno sojornà sojornàrem sojornàreu sojornàs sojornàssem sojornàsseu sojornàssim sojornàssiu sojornàvem sojornàveu sojornés sojornéssem sojornésseu sojornéssim sojornéssiu sojorní val v
séjourner

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ adj masc
seul
Sense companyia.
Solitari, aïllat
Únic, individual.

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
soleil
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.
Bona persona, afable, amable, afectuós.
sol
(música) Cinquena nota musical.
Moneda peruana.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
semelle
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.
procédé
(billar) Peça de cuir o un altre material tou enganxada a la punta d'un tac, que impacta directament contra la bola en executar un cop.

solament /ˌsɔ.ɫaˈmen/ /ˌsɔ.ɫaˈment/ /ˌsɔ.ɫəˈmen/ /ˌsɔ.ɫəˈment/ adv
seulement

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
solaire

solaç /soˈɫas/ /suˈɫas/ n masc
distraction

solc /ˈsoɫk/ n masc
sillon

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sold solda soldada soldades soldaia soldaien soldaies soldam soldant soldar soldara soldaran soldarem soldaren soldares soldareu soldaria soldarien soldaries soldariva soldariven soldarives soldarà soldaràs soldaré soldaríem soldaríeu soldarívem soldaríveu soldassen soldasses soldassin soldassis soldat soldats soldau soldava soldaven soldaves soldavi soldavo solde soldeguem soldeguessa soldeguessen soldeguesses soldegueu soldegués soldeguéssom soldeguéssou soldem solden soldes soldessa soldessen soldesses soldessi soldessin soldessis soldeu soldi soldin soldis soldo soldos solds soldà soldàiem soldàieu soldàrem soldàreu soldàs soldàssem soldàsseu soldàssim soldàssiu soldàvem soldàvets soldàveu soldàvom soldés soldéssem soldésseu soldéssim soldéssiu soldí v.cent val v
souder

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
soldat
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultan

solell /soˈɫeʎ/ /soˈɫəʎ/ /suˈɫɛj/ /suˈɫɛʎ/ n masc
adret

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
solennel

soler /soˈɫe/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫə/ /suˈɫe/ /suˈɫɛ/ v
habitude

solidari /so.ɫiˈða.ɾi/ /su.ɫiˈða.ɾi/ adj masc
solidaire

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidarité

solidesa /so.ɫiˈðe.za/ /so.ɫiˈðə.zə/ /su.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
solidité

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
solitaire

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
réussite
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solitud /so.ɫiˈtut/ /su.ɫiˈtut/ n fem
solitude

solraig /soɫˈrat͡ʃ/ /suɫˈrat͡ʃ/ n masc
requin-taupe bleu
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Isurus oxyrinchus)

solraig clapejat n masc
odontaspide taureau
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Carcharias taurus)

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
solstice

soltar /soɫˈta/ /soɫˈtaɾ/ /suɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sept solta soltada soltades soltant soltar soltara soltaran soltarem soltaren soltares soltareu soltaria soltarien soltaries soltarà soltaràs soltaré soltaríem soltaríeu soltassen soltasses soltat soltats soltava soltaven soltaves solte soltem solten soltes soltessen soltesses soltessin soltessis solteu solti soltin soltis solto soltà soltàrem soltàreu soltàssem soltàsseu soltàvem soltàveu soltés soltéssem soltésseu soltéssim soltéssiu soltí val val (1) v
lâcher
Deixar anar, deixar d’estar agafat o retingut.

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
libre
Solt, que ha estat separat del conjunt.
célibataire
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ n masc
célibataire
(central, nord-occidental) Persona sense parella, no casada.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ n fem
solubilité

solucionari n masc
clé de correction

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
solution
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ n masc
soluté

sol·licitar /so.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈtaɾ/ /su.ɫi.siˈta/ /suɫ.ɫi.siˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sol·licit sol·licita sol·licitada sol·licitades sol·licitaia sol·licitaien sol·licitaies sol·licitam sol·licitant sol·licitar sol·licitara sol·licitaran sol·licitarem sol·licitaren sol·licitares sol·licitareu sol·licitaria sol·licitarien sol·licitaries sol·licitariva sol·licitariven sol·licitarives sol·licitarà sol·licitaràs sol·licitaré sol·licitaríem sol·licitaríeu sol·licitarívem sol·licitaríveu sol·licitassen sol·licitasses sol·licitassin sol·licitassis sol·licitat sol·licitats sol·licitau sol·licitava sol·licitaven sol·licitaves sol·licitavi sol·licitavo sol·licite sol·liciteguem sol·liciteguessa sol·liciteguessen sol·liciteguesses sol·licitegueu sol·licitegués sol·liciteguéssom sol·liciteguéssou sol·licitem sol·liciten sol·licites sol·licitessa sol·licitessen sol·licitesses sol·licitessi sol·licitessin sol·licitessis sol·liciteu sol·liciti sol·licitin sol·licitis sol·licito sol·licitos sol·licits sol·licità sol·licitàiem sol·licitàieu sol·licitàrem sol·licitàreu sol·licitàs sol·licitàssem sol·licitàsseu sol·licitàssim sol·licitàssiu sol·licitàvem sol·licitàvets sol·licitàveu sol·licitàvom sol·licités sol·licitéssem sol·licitésseu sol·licitéssim sol·licitéssiu sol·licití v.cent val v
demander

sol·lícit /soɫˈɫi.sit/ /soˈɫi.sit/ /suɫˈɫi.sit/ /suˈɫi.sit/ sol·lícita adj masc
complaisant

solà /soˈɫa/ /suˈɫa/ n masc
adret

solípede /soˈɫi.pe.ðe/ /soˈɫi.pə.ðə/ /suˈɫi.pə.ðə/ adj
solipède
Dit dels mamífers que tenen un únic dit ungulat a cada pota.

somada /soˈma.ða/ /soˈma.ðə/ /suˈma.ðə/ n fem
chargement

somat /soˈmat/ /suˈmat/ adj masc
sommé

somera /soˈme.ɾa/ /soˈme.ɾə/ /suˈme.ɾə/ n fem
ânesse
Femella de l'ase.

sometent /so.meˈten/ /so.meˈtent/ /so.məˈtent/ /su.məˈten/ n masc
tocsin
Toc de campanes amb què s'assenyala alarma i amb què es mobilitzava un poble per defensar-se.
milice tocsin
(històric) Milícia organitzada en vegueries i mobilitzada a toc de campana per a tasques de seguretat.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
rêver
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.
songer
Desitjar fortament.

somiatruites /soˌmi.aˈtɾuj.tes/ /soˌmi.aˈtɾwi.tes/ /soˌmi.əˈtɾuj.təs/ /suˌmi.əˈtɾuj.təs/ n neut
songe-creux

somier /so.miˈe/ /so.miˈeɾ/ /su.miˈe/ n masc
sommier

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
somnambulisme

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
rêve songe

somort /soˈmɔɾt/ /suˈmɔrt/ adj masc
terne

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
sourire
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
sourire
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n fem
sommeil
Ganes de dormir.

son /son/ /sun/ n masc
sommeil
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonalls /soˈnaʎs/ /soˈnaʎʃ/ /suˈnaʎs/ n masc
hochet

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept son sona sonada sonades sonam sonant sonar sonara sonaran sonarem sonaren sonares sonareu sonaria sonarien sonaries sonarà sonaràs sonaré sonaríem sonaríeu sonassen sonasses sonassin sonassis sonat sonats sonau sonava sonaven sonaves sone sonem sonen sones sonessen sonesses sonessin sonessis soneu soni sonin sonis sono sonà sonàrem sonàreu sonàs sonàssem sonàsseu sonàssim sonàssiu sonàvem sonàveu sonés sonéssem sonésseu sonéssim sonéssiu soní val v
sonner
Emetre so.
être familier
Causar una impressió, un efecte vagament conegut.

sonda /ˈson.da/ /ˈson.də/ n fem
sonde

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ n masc
soundanais
Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sondar /sonˈda/ /sonˈdaɾ/ /sunˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sond sonda sondada sondades sondam sondant sondar sondara sondaran sondarem sondaren sondares sondareu sondaria sondarien sondaries sondarà sondaràs sondaré sondaríem sondaríeu sondassen sondasses sondassin sondassis sondat sondats sondau sondava sondaven sondaves sonde sondem sonden sondes sondessen sondesses sondessin sondessis sondeu sondi sondin sondis sondo sondà sondàrem sondàreu sondàs sondàssem sondàsseu sondàssim sondàssiu sondàvem sondàveu sondés sondéssem sondésseu sondéssim sondéssiu sondí val v
sonder
Explorar, mesurar, examinar amb una sonda.
Mirar d’esbrinar les intencions, l’opinió.

sondeig /sonˈdet͡ʃ/ /sonˈdət͡ʃ/ /sunˈdɛt͡ʃ/ n masc
sondage

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
sonnet

sonor /soˈnoɾ/ /suˈnor/ adj masc
sonore

sonorització /so.no.ɾi.d͡za.siˈo/ /so.no.ɾi.d͡zə.siˈo/ /so.no.ɾi.za.siˈo/ /su.nu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
sonorisation
Amplificació de sons per la seva difusió amb una bona audició.
(fonètica) Procés pel qual un so sord esdevé sonor.

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
fade

sonso blau n masc
cicerelle

sonso ros n masc
cicerelle

sopa /ˈso.pa/ n fem
soupe potage

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
dîner souper
Àpat principal del vespre o de la nit.

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sop sopa sopada sopades sopam sopant sopar sopara soparan soparem soparen sopares sopareu soparia soparien soparies soparà soparàs soparé soparíem soparíeu sopassen sopasses sopassin sopassis sopat sopats sopau sopava sopaven sopaves sope sopem sopen sopes sopessen sopesses sopessin sopessis sopeu sopi sopin sopis sopo sopà sopàrem sopàreu sopàs sopàssem sopàsseu sopàssim sopàssiu sopàvem sopàveu sopés sopéssem sopésseu sopéssim sopéssiu sopí val v
dîner
(intransitiu) Realitzar l'àpat principal del vespre o de la nit.

sopor /soˈpoɾ/ /suˈpor/ n
sommeiller

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ n masc
soprano

sor /ˈsɔr/ n fem
sœur

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
sorbet

sord /ˈsort/ adj masc
sourd

sord com una tàpia sorda com una tàpia sordes com una tàpia sords com una tàpia adj masc
sourd comme un pot

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
surdité

sordmudesa /ˌsord.muˈðɛ.zə/ /ˌsoɾd.muˈðe.za/ /ˌsoɾd.muˈðə.zə/ n fem
surdimutité

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ n masc
chinchard
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

sorell blancal n masc
chinchard à queue jaune

sorell blau n masc
comète coussut

sorell fumat n masc
chinchard bleu

sorella /soˈɾe.ʎa/ /soˈɾe.ʎə/ /suˈɾe.ʎə/ n fem
carangue coubali
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Caranx crysos)

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
bruit querelle
So no articulat i confús més o menys fort.
So procedent d'una multitud enrabiada.

sororitat /so.ɾo.ɾiˈtat/ /su.ɾu.ɾiˈtat/ n fem
sororité

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ sorprenc sorprendran sorprendre sorprendrem sorprendreu sorprendria sorprendrien sorprendries sorprendrà sorprendràs sorprendré sorprendríem sorprendríeu sorprenem sorprenen sorprenent sorpreneu sorprenga sorprenguem sorprenguen sorprenguera sorprengueren sorprengueres sorprengues sorprenguessen sorprenguesses sorprenguessin sorprenguessis sorprengueu sorprengui sorprenguin sorprenguis sorprengué sorprenguérem sorprenguéreu sorprengués sorprenguéssem sorprenguésseu sorprenguéssim sorprenguéssiu sorprenguí sorprenia sorprenien sorprenies sorprenim sorpreniu sorprens sorpreníem sorpreníeu sorpresa sorpreses sorpresos sorprèn sorprès sorprén sorprés v.cent val v
surprendre

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
surprenant

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
surprise

sorra /ˈso.ra/ n fem
sable

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
sablonneux

sorrut /soˈrut/ /suˈrut/ adj masc
renfrogné

sort n fem
chance

sorteig /soɾˈtet͡ʃ/ /soɾˈtət͡ʃ/ /surˈtɛt͡ʃ/ n masc
tirer

sortejar /sor.teˈʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /soɾ.təˈd͡ʒa/ /sur.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sortege sortegem sortegen sorteges sortegessen sortegesses sortegessin sortegessis sortegeu sortegi sortegin sortegis sortegés sortegéssem sortegésseu sortegéssim sortegéssiu sortegí sorteig sorteja sortejada sortejades sortejam sortejant sortejar sortejara sortejaran sortejarem sortejaren sortejares sortejareu sortejaria sortejarien sortejaries sortejarà sortejaràs sortejaré sortejaríem sortejaríeu sortejassen sortejasses sortejassin sortejassis sortejat sortejats sortejau sortejava sortejaven sortejaves sortejo sortejà sortejàrem sortejàreu sortejàs sortejàssem sortejàsseu sortejàssim sortejàssiu sortejàvem sortejàveu val v
tirer au sort

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
sortie
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.
(esports de pilota) Acció i efecte d'un porter de desplaçar-se en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sortida de zona n fem
sortie de zone

sortida falsa n fem
faux départ

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
sortir
Passar a fora.
(esports de pilota) Desplaçar-se, un porter, en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
sortir du placard

sortir-se'n /soɾˈtiɾ.sen/ /surˈtir.sən/ alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
s'en sortir

sortós /soɾˈtos/ /suɾˈtos/ adj masc
hereux

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospir sospira sospirada sospirades sospiraia sospiraien sospiraies sospiram sospirant sospirar sospirara sospiraran sospirarem sospiraren sospirares sospirareu sospiraria sospirarien sospiraries sospirariva sospirariven sospirarives sospirarà sospiraràs sospiraré sospiraríem sospiraríeu sospirarívem sospiraríveu sospirassen sospirasses sospirassin sospirassis sospirat sospirats sospirau sospirava sospiraven sospiraves sospiravi sospiravo sospire sospireguem sospireguessa sospireguessen sospireguesses sospiregueu sospiregués sospireguéssom sospireguéssou sospirem sospiren sospires sospiressa sospiressen sospiresses sospiressi sospiressin sospiressis sospireu sospiri sospirin sospiris sospiro sospiros sospirs sospirà sospiràiem sospiràieu sospiràrem sospiràreu sospiràs sospiràssem sospiràsseu sospiràssim sospiràssiu sospiràvem sospiràvets sospiràveu sospiràvom sospirés sospiréssem sospirésseu sospiréssim sospiréssiu sospirí v.cent val v
soupirer

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
soupçon

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospit sospita sospitada sospitades sospitaia sospitaien sospitaies sospitam sospitant sospitar sospitara sospitaran sospitarem sospitaren sospitares sospitareu sospitaria sospitarien sospitaries sospitariva sospitariven sospitarives sospitarà sospitaràs sospitaré sospitaríem sospitaríeu sospitarívem sospitaríveu sospitassen sospitasses sospitassin sospitassis sospitat sospitats sospitau sospitava sospitaven sospitaves sospitavi sospitavo sospite sospiteguem sospiteguessa sospiteguessen sospiteguesses sospitegueu sospitegués sospiteguéssom sospiteguéssou sospitem sospiten sospites sospitessa sospitessen sospitesses sospitessi sospitessin sospitessis sospiteu sospiti sospitin sospitis sospito sospitos sospits sospità sospitàiem sospitàieu sospitàrem sospitàreu sospitàs sospitàssem sospitàsseu sospitàssim sospitàssiu sospitàvem sospitàvets sospitàveu sospitàvom sospités sospitéssem sospitésseu sospitéssim sospitéssiu sospití v.cent val v
suspecter soupçonner
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.
soupçonner
Tenir indicis o un pressentiment de la culpabilitat d'algú o de la possibilitat d'un mal.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
suspect

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
soutenable
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
soutien-gorge

sostenir /sos.teˈni/ /sos.teˈniɾ/ /sos.təˈni/ /sus.təˈni/ alg bal eiv occ sostenc sostendran sostendrem sostendreu sostendria sostendrien sostendries sostendrà sostendràs sostendré sostendríem sostendríeu sostenen sostenguda sostengudes sostenguem sostengueren sostengueres sostenguessin sostenguessis sostengueu sostengui sostenguin sostenguis sostengut sostenguts sostengué sostenguérem sostenguéreu sostengués sostenguéssim sostenguéssiu sostenguí sostenia sostenien sostenies sostenim sostenint sostenir sosteniu sostens sosteníem sosteníeu sostinc sostindran sostindrem sostindreu sostindria sostindrien sostindries sostindrà sostindràs sostindré sostindríem sostindríeu sostinga sostinguda sostingudes sostinguem sostinguen sostinguera sostingueren sostingueres sostingues sostinguessen sostinguesses sostinguessin sostinguessis sostingueu sostingui sostinguin sostinguis sostingut sostinguts sostingué sostinguérem sostinguéreu sostingués sostinguéssem sostinguésseu sostinguéssim sostinguéssiu sostinguí sosté sostén sostín v.cent val v
soutenire
Suportar el pes d'alguna cosa que està agafada o bé que es troba al damunt d'una altra.
Mantenir una idea, aportant arguments que la defensin.

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
dièse

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ n fem
soustraction

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
plafond
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sostreure /sosˈtɾɛw.ɾe/ /sosˈtɾɛw.ɾə/ /susˈtɾɛw.ɾə/ bal eiv n-occ occ or sostrac sostraem sostraent sostraeu sostraga sostraguem sostraguen sostraguera sostragueren sostragueres sostragues sostraguessen sostraguesses sostraguessin sostraguessis sostragueu sostragui sostraguin sostraguis sostragué sostraguérem sostraguéreu sostragués sostraguéssem sostraguésseu sostraguéssim sostraguéssiu sostraguí sostraiem sostraient sostraieu sostrau sostrauen sostrauran sostraure sostraurem sostraureu sostrauria sostraurien sostrauries sostraurà sostrauràs sostrauré sostrauríem sostrauríeu sostraus sostrec sostrega sostreguen sostregues sostregui sostreguin sostreguis sostreia sostreien sostreies sostreim sostreis sostret sostreta sostretes sostrets sostreu sostreuen sostreure sostreus sostrèiem sostrèieu v.cent val v
soustraire

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
valet

sotamà /ˌso.taˈma/ /ˌso.təˈma/ n masc
frappe par dessous

sotana /soˈta.na/ /soˈta.nə/ /suˈta.nə/ n fem
soutane

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
cave

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ bal occ sept sotmesa sotmeses sotmesos sotmet sotmeta sotmetem sotmeten sotmetent sotmetera sotmeteren sotmeteres sotmetes sotmetessen sotmetesses sotmetessin sotmetessis sotmeteu sotmeti sotmetia sotmetien sotmeties sotmetin sotmetis sotmeto sotmetran sotmetre sotmetrem sotmetreu sotmetria sotmetrien sotmetries sotmetrà sotmetràs sotmetré sotmetríem sotmetríeu sotmets sotmeté sotmetérem sotmetéreu sotmetés sotmetéssem sotmetésseu sotmetéssim sotmetéssiu sotmetí sotmetíem sotmetíeu sotmès sotmés val v
soumettre
Posar sota l’autoritat d’algú, especialment per força.
Lliurar a la decisió d’altri.

sotsarrendar /ˌsod͡z.a.renˈda/ /ˌsod͡z.a.renˈdaɾ/ /ˌsod͡z.ə.rənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sotsarrend sotsarrenda sotsarrendada sotsarrendades sotsarrendam sotsarrendant sotsarrendar sotsarrendara sotsarrendaran sotsarrendarem sotsarrendaren sotsarrendares sotsarrendareu sotsarrendaria sotsarrendarien sotsarrendaries sotsarrendarà sotsarrendaràs sotsarrendaré sotsarrendaríem sotsarrendaríeu sotsarrendassen sotsarrendasses sotsarrendassin sotsarrendassis sotsarrendat sotsarrendats sotsarrendau sotsarrendava sotsarrendaven sotsarrendaves sotsarrende sotsarrendem sotsarrenden sotsarrendes sotsarrendessen sotsarrendesses sotsarrendessin sotsarrendessis sotsarrendeu sotsarrendi sotsarrendin sotsarrendis sotsarrendo sotsarrendà sotsarrendàrem sotsarrendàreu sotsarrendàs sotsarrendàssem sotsarrendàsseu sotsarrendàssim sotsarrendàssiu sotsarrendàvem sotsarrendàveu sotsarrendés sotsarrendéssem sotsarrendésseu sotsarrendéssim sotsarrendéssiu sotsarrendí val v
sous-louer
Arrendar a una tercera persona per part de l'arrendatari.

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sotsobr sotsobra sotsobrada sotsobrades sotsobram sotsobrant sotsobrar sotsobrara sotsobraran sotsobrarem sotsobraren sotsobrares sotsobrareu sotsobraria sotsobrarien sotsobraries sotsobrarà sotsobraràs sotsobraré sotsobraríem sotsobraríeu sotsobrassen sotsobrasses sotsobrassin sotsobrassis sotsobrat sotsobrats sotsobrau sotsobrava sotsobraven sotsobraves sotsobre sotsobrem sotsobren sotsobres sotsobressen sotsobresses sotsobressin sotsobressis sotsobreu sotsobri sotsobrin sotsobris sotsobro sotsobrà sotsobràrem sotsobràreu sotsobràs sotsobràssem sotsobràsseu sotsobràssim sotsobràssiu sotsobràvem sotsobràveu sotsobrés sotsobréssem sotsobrésseu sotsobréssim sotsobréssiu sotsobrí val v
chavirer

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
souvent

sovintejar /so.vin.teˈd͡ʒaɾ/ /so.vin.təˈd͡ʒa/ /so.βin.teˈd͡ʒa/ /so.βin.teˈʒa/ /su.vin.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sovintege sovintegem sovintegen sovinteges sovintegessen sovintegesses sovintegessin sovintegessis sovintegeu sovintegi sovintegin sovintegis sovintegés sovintegéssem sovintegésseu sovintegéssim sovintegéssiu sovintegí sovinteig sovinteja sovintejada sovintejades sovintejam sovintejant sovintejar sovintejara sovintejaran sovintejarem sovintejaren sovintejares sovintejareu sovintejaria sovintejarien sovintejaries sovintejarà sovintejaràs sovintejaré sovintejaríem sovintejaríeu sovintejassen sovintejasses sovintejassin sovintejassis sovintejat sovintejats sovintejau sovintejava sovintejaven sovintejaves sovintejo sovintejà sovintejàrem sovintejàreu sovintejàs sovintejàssem sovintejàsseu sovintejàssim sovintejàssiu sovintejàvem sovintejàveu v.cent val v
fréquenter

sprite n masc
lutin

sss /sː/ Interjection
sss

strike /esˈtɾajk/ Interjection
strike

strike /esˈtɾajk/ n masc
prise

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
swahili

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sua suada suades suam suant suar suara suaran suarem suaren suares suareu suaria suarien suaries suarà suaràs suaré suaríem suaríeu suassen suasses suassin suassis suat suats suau suava suaven suaves sue suem suen sues suessen suesses suessin suessis sueu suo suu suà suàrem suàreu suàs suàssem suàsseu suàssim suàssiu suàvem suàveu sués suéssem suésseu suéssim suéssiu suí suï suïn suïs val v
suer transpirer

suar la cansalada v
suer sang et eau
(col·loquial) Fer grans esforços.

suau /suˈaw/ adj
doux

suaument /suˌawˈmen/ /suˌawˈment/ adv
délicatement

suavitat /su.a.viˈtat/ /su.a.βiˈtat/ /su.ə.viˈtat/ /su.ə.βiˈtat/ n fem
douceur

suavitzar /su.a.viˈzaɾ/ /su.a.βiˈd͡za/ /su.a.βiˈza/ /su.ə.viˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suavitz suavitza suavitzada suavitzades suavitzam suavitzant suavitzar suavitzara suavitzaran suavitzarem suavitzaren suavitzares suavitzareu suavitzaria suavitzarien suavitzaries suavitzarà suavitzaràs suavitzaré suavitzaríem suavitzaríeu suavitzassen suavitzasses suavitzassin suavitzassis suavitzat suavitzats suavitzau suavitzava suavitzaven suavitzaves suavitze suavitzem suavitzen suavitzes suavitzessen suavitzesses suavitzessin suavitzessis suavitzeu suavitzi suavitzin suavitzis suavitzo suavitzà suavitzàrem suavitzàreu suavitzàs suavitzàssem suavitzàsseu suavitzàssim suavitzàssiu suavitzàvem suavitzàveu suavitzés suavitzéssem suavitzésseu suavitzéssim suavitzéssiu suavitzí val v
adoucir

subcultiu /sup.kuɫˈtiw/ n masc
subculture
Població de cèl·lules o de microorganismes que s'ha desenvolupat en un medi de cultiu a partir d'una població d'un altre medi de cultiu.
Tècnica de laboratori consistent a desenvolupar una població de cèl·lules o de microorganismes en un medi de cultiu a partir d'una població d'un altre medi de cultiu.

subdivisió /sub.di.vi.ziˈo/ /sub.di.vi.ziˈo/ /sub.di.βi.ziˈo/ n fem
subdivision

subducció /sub.duk.siˈo/ n fem
subduction

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subestim subestima subestimada subestimades subestimam subestimant subestimar subestimara subestimaran subestimarem subestimaren subestimares subestimareu subestimaria subestimarien subestimaries subestimarà subestimaràs subestimaré subestimaríem subestimaríeu subestimassen subestimasses subestimassin subestimassis subestimat subestimats subestimau subestimava subestimaven subestimaves subestime subestimem subestimen subestimes subestimessen subestimesses subestimessin subestimessis subestimeu subestimi subestimin subestimis subestimo subestimà subestimàrem subestimàreu subestimàs subestimàssem subestimàsseu subestimàssim subestimàssiu subestimàvem subestimàveu subestimés subestiméssem subestimésseu subestiméssim subestiméssiu subestimí val v
sous-estimer

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
enchère

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subhast subhasta subhastada subhastades subhastaia subhastaien subhastaies subhastam subhastant subhastar subhastara subhastaran subhastarem subhastaren subhastares subhastareu subhastaria subhastarien subhastaries subhastariva subhastariven subhastarives subhastarà subhastaràs subhastaré subhastaríem subhastaríeu subhastarívem subhastaríveu subhastassen subhastasses subhastassin subhastassis subhastat subhastats subhastau subhastava subhastaven subhastaves subhastavi subhastavo subhaste subhasteguem subhasteguessa subhasteguessen subhasteguesses subhastegueu subhastegués subhasteguéssom subhasteguéssou subhastem subhasten subhastes subhastessa subhastessen subhastesses subhastessi subhastessin subhastessis subhasteu subhasti subhastin subhastis subhasto subhastos subhasts subhastà subhastàiem subhastàieu subhastàrem subhastàreu subhastàs subhastàssem subhastàsseu subhastàssim subhastàssiu subhastàvem subhastàvets subhastàveu subhastàvom subhastés subhastéssem subhastésseu subhastéssim subhastéssiu subhastí v.cent val v
subhaster

subjectar /sub.d͡ʒekˈta/ /sub.d͡ʒekˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subject subjecta subjectada subjectades subjectaia subjectaien subjectaies subjectam subjectant subjectar subjectara subjectaran subjectarem subjectaren subjectares subjectareu subjectaria subjectarien subjectaries subjectariva subjectariven subjectarives subjectarà subjectaràs subjectaré subjectaríem subjectaríeu subjectarívem subjectaríveu subjectassen subjectasses subjectassin subjectassis subjectat subjectats subjectau subjectava subjectaven subjectaves subjectavi subjectavo subjecte subjecteguem subjecteguessa subjecteguessen subjecteguesses subjectegueu subjectegués subjecteguéssom subjecteguéssou subjectem subjecten subjectes subjectessa subjectessen subjectesses subjectessi subjectessin subjectessis subjecteu subjecti subjectin subjectis subjecto subjectos subjects subjectà subjectàiem subjectàieu subjectàrem subjectàreu subjectàs subjectàssem subjectàsseu subjectàssim subjectàssiu subjectàvem subjectàvets subjectàveu subjectàvom subjectés subjectéssem subjectésseu subjectéssim subjectéssiu subjectí v.cent val v
assurer

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
sujet

subjectivar /sub.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /sub.d͡ʒek.tiˈβa/ /sub.ʒək.tiˈva/ /sub.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subjectiu subjectiv subjectiva subjectivada subjectivades subjectivam subjectivant subjectivar subjectivara subjectivaran subjectivarem subjectivaren subjectivares subjectivareu subjectivaria subjectivarien subjectivaries subjectivarà subjectivaràs subjectivaré subjectivaríem subjectivaríeu subjectivassen subjectivasses subjectivassin subjectivassis subjectivat subjectivats subjectivau subjectivava subjectivaven subjectivaves subjective subjectivem subjectiven subjectives subjectivessen subjectivesses subjectivessin subjectivessis subjectiveu subjectivi subjectivin subjectivis subjectivo subjectivà subjectivàrem subjectivàreu subjectivàs subjectivàssem subjectivàsseu subjectivàssim subjectivàssiu subjectivàvem subjectivàveu subjectivés subjectivéssem subjectivésseu subjectivéssim subjectivéssiu subjectiví val v
subjectiver

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept subjug subjuga subjugada subjugades subjugam subjugant subjugar subjugara subjugaran subjugarem subjugaren subjugares subjugareu subjugaria subjugarien subjugaries subjugarà subjugaràs subjugaré subjugaríem subjugaríeu subjugassen subjugasses subjugassin subjugassis subjugat subjugats subjugau subjugava subjugaven subjugaves subjugo subjugue subjuguem subjuguen subjugues subjuguessen subjuguesses subjuguessin subjuguessis subjugueu subjugui subjuguin subjuguis subjugués subjuguéssem subjuguésseu subjuguéssim subjuguéssiu subjuguí subjugà subjugàrem subjugàreu subjugàs subjugàssem subjugàsseu subjugàssim subjugàssiu subjugàvem subjugàveu v.cent val v
subjuguer assujettir

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
subjonctif

sublim /suˈβɫim/ adj
subblime

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sublim sublima sublimada sublimades sublimaia sublimaien sublimaies sublimam sublimant sublimar sublimara sublimaran sublimarem sublimaren sublimares sublimareu sublimaria sublimarien sublimaries sublimariva sublimariven sublimarives sublimarà sublimaràs sublimaré sublimaríem sublimaríeu sublimarívem sublimaríveu sublimassen sublimasses sublimassin sublimassis sublimat sublimats sublimau sublimava sublimaven sublimaves sublimavi sublimavo sublime sublimeguem sublimeguessa sublimeguessen sublimeguesses sublimegueu sublimegués sublimeguéssom sublimeguéssou sublimem sublimen sublimes sublimessa sublimessen sublimesses sublimessi sublimessin sublimessis sublimeu sublimi sublimin sublimis sublimo sublimos sublims sublimà sublimàiem sublimàieu sublimàrem sublimàreu sublimàs sublimàssem sublimàsseu sublimàssim sublimàssiu sublimàvem sublimàvets sublimàveu sublimàvom sublimés subliméssem sublimésseu subliméssim subliméssiu sublimí v.cent val v
sublimer

submarinisme /sub.ma.ɾiˈniz.me/ /sum.ma.ɾiˈniz.me/ /sum.mə.ɾiˈniz.mə/ n masc
plongée sous-marine

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
sous-marin
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submergir /sub.meɾˈd͡ʒi/ /sub.meɾˈd͡ʒiɾ/ /sum.merˈd͡ʒi/ /sum.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept submergeix submergeixa submergeixen submergeixes submergeixi submergeixin submergeixis submergeixo submergeixs submergesc submergesca submergesquen submergesques submergesqui submergesquin submergesquis submergia submergida submergides submergien submergies submergiguem submergiguera submergigueren submergigueres submergiguessen submergiguesses submergiguessin submergiguessis submergigueu submergigueva submergigueven submergigueves submergigué submergiguérem submergiguéreu submergigués submergiguéssem submergiguésseu submergiguéssim submergiguéssiu submergiguévem submergiguéveu submergim submergint submergir submergira submergiran submergirem submergiren submergires submergireu submergiria submergirien submergiries submergiriva submergiriven submergirives submergirà submergiràs submergiré submergiríem submergiríeu submergirívem submergiríveu submergisc submergisca submergisco submergiscos submergisquem submergisquen submergisques submergisqueu submergissa submergissen submergisses submergissi submergissin submergissis submergist submergit submergits submergiu submergiva submergiven submergives submergix submergixa submergixen submergixes submergixi submergixin submergixis submergixo submergixos submergí submergíem submergíets submergíeu submergírem submergíreu submergís submergíscon submergíssem submergísseu submergíssim submergíssiu submergíssom submergíssou submergívem submergíveu submergíxon v.cent val v
submerger

subministrament /sub.mi.nis.tɾaˈmen/ /sub.mi.nis.tɾaˈment/ /sum.mi.nis.tɾaˈmen/ /sum.mi.nis.tɾəˈmen/ /sum.mi.nis.tɾəˈment/ n masc
provision

subministrar /sub.mi.nisˈtɾa/ /sub.mi.nisˈtɾaɾ/ /sum.mi.nisˈtɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subministr subministra subministrada subministrades subministraia subministraien subministraies subministram subministrant subministrar subministrara subministraran subministrarem subministraren subministrares subministrareu subministraria subministrarien subministraries subministrariva subministrariven subministrarives subministrarà subministraràs subministraré subministraríem subministraríeu subministrarívem subministraríveu subministrassen subministrasses subministrassin subministrassis subministrat subministrats subministrau subministrava subministraven subministraves subministravi subministravo subministre subministreguem subministreguessa subministreguessen subministreguesses subministregueu subministregués subministreguéssom subministreguéssou subministrem subministren subministres subministressa subministressen subministresses subministressi subministressin subministressis subministreu subministri subministrin subministris subministro subministros subministrs subministrà subministràiem subministràieu subministràrem subministràreu subministràs subministràssem subministràsseu subministràssim subministràssiu subministràvem subministràvets subministràveu subministràvom subministrés subministréssem subministrésseu subministréssim subministréssiu subministrí v.cent val v
fournir

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
submission soumission

submís /subˈmis/ /sumˈmis/ adj
soumis

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ n masc
pègre

subnormal /sub.noɾˈmaɫ/ /sub.nurˈmaɫ/ n neut
subnormal

suborn /suˈβorn/ n masc
subornation

suborn de funcionari n masc
pot-de-vin

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suborn suborna subornada subornades subornaia subornaien subornaies subornam subornant subornar subornara subornaran subornarem subornaren subornares subornareu subornaria subornarien subornaries subornariva subornariven subornarives subornarà subornaràs subornaré subornaríem subornaríeu subornarívem subornaríveu subornassen subornasses subornassin subornassis subornat subornats subornau subornava subornaven subornaves subornavi subornavo suborne suborneguem suborneguessa suborneguessen suborneguesses subornegueu subornegués suborneguéssom suborneguéssou subornem subornen subornes subornessa subornessen subornesses subornessi subornessin subornessis suborneu suborni subornin subornis suborno subornos suborns subornà subornàiem subornàieu subornàrem subornàreu subornàs subornàssem subornàsseu subornàssim subornàssiu subornàvem subornàvets subornàveu subornàvom subornés subornéssem subornésseu subornéssim subornéssiu suborní v.cent val v
verser un pot-de-vin soudoyer

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subratll subratlla subratllada subratllades subratllam subratllant subratllar subratllara subratllaran subratllarem subratllaren subratllares subratllareu subratllaria subratllarien subratllaries subratllarà subratllaràs subratllaré subratllaríem subratllaríeu subratllassen subratllasses subratllassin subratllassis subratllat subratllats subratllau subratllava subratllaven subratllaves subratlle subratllem subratllen subratlles subratllessen subratllesses subratllessin subratllessis subratlleu subratlli subratllin subratllis subratllo subratllà subratllàrem subratllàreu subratllàs subratllàssem subratllàsseu subratllàssim subratllàssiu subratllàvem subratllàveu subratllés subratlléssem subratllésseu subratlléssim subratlléssiu subratllí val v
souligner

subrogar /sub.roˈɣa/ /sub.roˈɣaɾ/ /sub.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subrog subroga subrogada subrogades subrogam subrogant subrogar subrogara subrogaran subrogarem subrogaren subrogares subrogareu subrogaria subrogarien subrogaries subrogarà subrogaràs subrogaré subrogaríem subrogaríeu subrogassen subrogasses subrogassin subrogassis subrogat subrogats subrogau subrogava subrogaven subrogaves subrogo subrogue subroguem subroguen subrogues subroguessen subroguesses subroguessin subroguessis subrogueu subrogui subroguin subroguis subrogués subroguéssem subroguésseu subroguéssim subroguéssiu subroguí subrogà subrogàrem subrogàreu subrogàs subrogàssem subrogàsseu subrogàssim subrogàssiu subrogàvem subrogàveu val v
subroger

subsidiari /sup.si.ðiˈa.ɾi/ adj masc
subsidiaire

subsistir /sup.sisˈti/ /sup.sisˈtiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept subsisteix subsisteixa subsisteixen subsisteixes subsisteixi subsisteixin subsisteixis subsisteixo subsisteixs subsistesc subsistesca subsistesquen subsistesques subsistesqui subsistesquin subsistesquis subsistia subsistida subsistides subsistien subsisties subsistiguem subsistiguera subsistigueren subsistigueres subsistiguessen subsistiguesses subsistiguessin subsistiguessis subsistigueu subsistigueva subsistigueven subsistigueves subsistigué subsistiguérem subsistiguéreu subsistigués subsistiguéssem subsistiguésseu subsistiguéssim subsistiguéssiu subsistiguévem subsistiguéveu subsistim subsistint subsistir subsistira subsistiran subsistirem subsistiren subsistires subsistireu subsistiria subsistirien subsistiries subsistiriva subsistiriven subsistirives subsistirà subsistiràs subsistiré subsistiríem subsistiríeu subsistirívem subsistiríveu subsistisc subsistisca subsistisco subsistiscos subsistisquem subsistisquen subsistisques subsistisqueu subsistissa subsistissen subsistisses subsistissi subsistissin subsistissis subsistist subsistit subsistits subsistiu subsistiva subsistiven subsistives subsistix subsistixa subsistixen subsistixes subsistixi subsistixin subsistixis subsistixo subsistixos subsistí subsistíem subsistíets subsistíeu subsistírem subsistíreu subsistís subsistíscon subsistíssem subsistísseu subsistíssim subsistíssiu subsistíssom subsistíssou subsistívem subsistíveu subsistíxon v.cent val v
subsister

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
nom substantif

substantivar /sups.tan.tiˈvaɾ/ /sups.tan.tiˈβa/ /sups.tən.tiˈva/ /sups.tən.tiˈβa/ /sus.tan.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept substantiu substantiv substantiva substantivada substantivades substantivam substantivant substantivar substantivara substantivaran substantivarem substantivaren substantivares substantivareu substantivaria substantivarien substantivaries substantivarà substantivaràs substantivaré substantivaríem substantivaríeu substantivassen substantivasses substantivassin substantivassis substantivat substantivats substantivau substantivava substantivaven substantivaves substantive substantivem substantiven substantives substantivessen substantivesses substantivessin substantivessis substantiveu substantivi substantivin substantivis substantivo substantivà substantivàrem substantivàreu substantivàs substantivàssem substantivàsseu substantivàssim substantivàssiu substantivàvem substantivàveu substantivés substantivéssem substantivésseu substantivéssim substantivéssiu substantiví val v
substantiver

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
substitution

substitució excepcionalment irregular n fem
remplacement exceptionnellement irrégulier

substitució obligatòria n fem
remplacement imposé

substitució reglamentària n fem
remplacement régulier

substituir /sups.ti.tuˈi/ /sups.ti.tuˈiɾ/ /sus.ti.tuˈi/ bal n-occ occ sept substitueix substitueixen substitueixes substitueixi substitueixin substitueixis substitueixo substituesc substituesqui substituesquin substituesquis substituint substituir substituiran substituirem substituireu substituiria substituirien substituiries substituirà substituiràs substituiré substituiríem substituiríeu substituí substituíem substituíeu substituírem substituíreu substituís substituíssem substituísseu substituíssim substituíssiu substituïa substituïda substituïdes substituïen substituïes substituïguem substituïgueu substituïm substituïra substituïren substituïres substituïsc substituïsca substituïsquen substituïsques substituïssen substituïsses substituïssin substituïssis substituït substituïts substituïu substituïx substituïxen substituïxes substituïxo val v
remplacer

substitut /sups.tiˈtut/ /sus.tiˈtut/ n masc
suppléant

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
substrat

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
substance

subtil /supˈtiɫ/ adj
subtile subtil

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
sous-titre

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept subvencion subvenciona subvencionada subvencionades subvencionam subvencionant subvencionar subvencionara subvencionaran subvencionarem subvencionaren subvencionares subvencionareu subvencionaria subvencionarien subvencionaries subvencionarà subvencionaràs subvencionaré subvencionaríem subvencionaríeu subvencionassen subvencionasses subvencionassin subvencionassis subvencionat subvencionats subvencionau subvencionava subvencionaven subvencionaves subvencione subvencionem subvencionen subvenciones subvencionessen subvencionesses subvencionessin subvencionessis subvencioneu subvencioni subvencionin subvencionis subvenciono subvencionà subvencionàrem subvencionàreu subvencionàs subvencionàssem subvencionàsseu subvencionàssim subvencionàssiu subvencionàvem subvencionàveu subvencionés subvencionéssem subvencionésseu subvencionéssim subvencionéssiu subvencioní val v
subventioner

subvenció /sub.ben.siˈo/ /sub.bən.siˈo/ /sub.ven.siˈo/ /sub.vən.siˈo/ n fem
subvention

subvenir /sub.beˈni/ /sub.bəˈni/ /sub.veˈniɾ/ /sub.vəˈni/ alg arc bal cent eiv n-occ occ or sept subvenc subvendran subvendrem subvendrets subvendreu subvendria subvendrien subvendries subvendrà subvendràs subvendré subvendríem subvendríets subvendríeu subvenen subvenes subveneu subvenga subvengaran subvengarem subvengareu subvengariva subvengariven subvengarives subvengarivu subvengarà subvengaràs subvengaré subvengra subvengren subvengres subvenguda subvengudes subvenguec subvenguem subvenguen subvenguent subvenguera subvengueren subvengueres subvengueri subvengueru subvengues subvenguessen subvenguesses subvenguessi subvenguessin subvenguessis subvenguessu subvenguets subvengueu subvengui subvenguin subvenguis subvenguist subvengut subvenguts subvengué subvenguérem subvenguérets subvenguéreu subvengués subvenguéssem subvenguésseu subvenguéssim subvenguéssiu subvenguí subveni subvenia subvenien subvenies subvenim subvenint subvenir subvenits subveniu subveniva subveniven subvenives subvenivu subveniï subveniü subvenran subvenrem subvenreu subvenria subvenrien subvenries subvenriü subvenrà subvenràs subvenré subvens subveníem subveníets subveníeu subvenívem subveníveu subvenívom subvenívou subves subvin subvinc subvindran subvindre subvindrem subvindrets subvindreu subvindri subvindria subvindrien subvindries subvindrà subvindràs subvindré subvindríem subvindríets subvindríeu subvinen subvinga subvingam subvingau subvingo subvingos subvinguda subvingudes subvinguem subvinguen subvinguent subvinguera subvingueren subvingueres subvingues subvinguessa subvinguessen subvinguesses subvinguessin subvinguessis subvinguessu subvinguets subvingueu subvingui subvinguin subvinguis subvingut subvinguts subvingué subvinguérem subvinguérets subvinguéreu subvingués subvinguéssem subvinguésseu subvinguéssim subvinguéssiu subvinguéssom subvinguéssou subvinguí subvinia subvinien subvinies subvinran subvinre subvinrem subvinreu subvinria subvinrien subvinries subvinrà subvinràs subvinré subvinríem subvinríeu subviníem subviníets subviníeu subvé subvén subvéngrem subvéngrets subvéngreu subví subvíngon subvís v.cent val v
subvenir

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
indice

suc n masc
jus
Substància líquida obtinguda esprement fruita.
Part líquida d'alguns plats bullits o guisats.

sucar-hi /suˈka.ɾi/ v
sucrer
Treure'n profit de forma il·legal o abusiva, acceptar suborns, en especial en càrrecs de responsabilitat.

succeir /suk.seˈi/ /suk.seˈiɾ/ /suk.səˈi/ bal n-occ occ sept succeeix succeeixen succeeixes succeeixi succeeixin succeeixis succeeixo succeesc succeesqui succeesquin succeesquis succeint succeir succeiran succeirem succeireu succeiria succeirien succeiries succeirà succeiràs succeiré succeiríem succeiríeu succeí succeíem succeíeu succeírem succeíreu succeís succeíssem succeísseu succeíssim succeíssiu succeïa succeïda succeïdes succeïen succeïes succeïguem succeïgueu succeïm succeïra succeïren succeïres succeïsc succeïsca succeïsquen succeïsques succeïssen succeïsses succeïssin succeïssis succeït succeïts succeïu succeïx succeïxen succeïxes succeïxo val v
arriver
(intransitiu) Ocórrer, tenir lloc, esdevenir.
succéder
(intransitiu o transitiu) Substituir a un altre ocupant un càrrec, funció, possessió.

successiu /suk.seˈsiw/ /suk.səˈsiw/ adj masc
successif

successivament /suk.seˌsi.vaˈment/ /suk.seˌsi.βaˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈment/ /suk.səˌsi.βəˈmen/ adv
successivement

successió /suk.se.siˈo/ /suk.sə.siˈo/ n fem
succession
Fet o conjunt de fets que passen seguits l'un després de l'altre.
Conjunt d'imatges en una aplicació matemàtica.
Traspàs de poder en un càrrec, d'una persona a una altra.

succés /sukˈses/ n masc
succès
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
sucre

sud n masc
sud

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
sud-est

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
sud-ouest

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
sud-sud-est

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
sud-sud-ouest

suec adj masc
suédois
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
Suédois
Persona de Suècia.
suédois
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
suffisant

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ adv
suffisamment

sufocar /su.foˈka/ /su.foˈkaɾ/ /su.fuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sufoc sufoca sufocada sufocades sufocam sufocant sufocar sufocara sufocaran sufocarem sufocaren sufocares sufocareu sufocaria sufocarien sufocaries sufocarà sufocaràs sufocaré sufocaríem sufocaríeu sufocassen sufocasses sufocassin sufocassis sufocat sufocats sufocau sufocava sufocaven sufocaves sufoco sufocà sufocàrem sufocàreu sufocàs sufocàssem sufocàsseu sufocàssim sufocàssiu sufocàvem sufocàveu sufoque sufoquem sufoquen sufoques sufoquessen sufoquesses sufoquessin sufoquessis sufoqueu sufoqui sufoquin sufoquis sufoqués sufoquéssem sufoquésseu sufoquéssim sufoquéssiu sufoquí val v
suffoquer
Provocar dificultat en la respiració.
étouffer
Apagar un incendi.

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
suggestion

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ bal n-occ occ sept suggereix suggereixen suggereixes suggereixi suggereixin suggereixis suggereixo suggeresc suggeresqui suggeresquin suggeresquis suggeria suggerida suggerides suggerien suggeries suggeriguem suggerigueu suggerim suggerint suggerir suggerira suggeriran suggerirem suggeriren suggerires suggerireu suggeriria suggeririen suggeriries suggerirà suggeriràs suggeriré suggeriríem suggeriríeu suggerisc suggerisca suggerisquen suggerisques suggerissen suggerisses suggerissin suggerissis suggerit suggerits suggeriu suggerix suggerixen suggerixes suggerixo suggerí suggeríem suggeríeu suggerírem suggeríreu suggerís suggeríssem suggerísseu suggeríssim suggeríssiu val v
suggérer

suggestible /su.d͡ʒesˈti.bɫe/ /su.d͡ʒesˈti.βɫe/ /su.d͡ʒesˈtib.bɫe/ /su.d͡ʒəsˈti.βɫə/ /su.d͡ʒəsˈtib.bɫə/ adj
suggestible

suggestió /su.d͡ʒes.tiˈo/ /su.d͡ʒəs.tiˈo/ n fem
suggestion

suite /ˈsujt/ n fem
suite
(gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.
(gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

sulfatar /suɫ.faˈta/ /suɫ.faˈtaɾ/ /suɫ.fəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sulfat sulfata sulfatada sulfatades sulfatam sulfatant sulfatar sulfatara sulfataran sulfatarem sulfataren sulfatares sulfatareu sulfataria sulfatarien sulfataries sulfatarà sulfataràs sulfataré sulfataríem sulfataríeu sulfatassen sulfatasses sulfatassin sulfatassis sulfatat sulfatats sulfatau sulfatava sulfataven sulfataves sulfate sulfatem sulfaten sulfates sulfatessen sulfatesses sulfatessin sulfatessis sulfateu sulfati sulfatin sulfatis sulfato sulfatà sulfatàrem sulfatàreu sulfatàs sulfatàssem sulfatàsseu sulfatàssim sulfatàssiu sulfatàvem sulfatàveu sulfatés sulfatéssem sulfatésseu sulfatéssim sulfatéssiu sulfatí val v
sulfater

sulfur /suɫˈfu/ /suɫˈfur/ /suɫˈfuɾ/ n masc
sulfure

sull /ˈsuʎ/ adj masc
écorné
Sense banyes.

suma /ˈsu.ma/ n fem
somme

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sum suma sumada sumades sumam sumant sumar sumara sumaran sumarem sumaren sumares sumareu sumaria sumarien sumaries sumarà sumaràs sumaré sumaríem sumaríeu sumassen sumasses sumassin sumassis sumat sumats sumau sumava sumaven sumaves sume sumem sumen sumes sumessen sumesses sumessin sumessis sumeu sumi sumin sumis sumo sumà sumàrem sumàreu sumàs sumàssem sumàsseu sumàssim sumàssiu sumàvem sumàveu sumés suméssem sumésseu suméssim suméssiu sumí val v
additionner
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
sommaire
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
résumé
Breu resum, compendi.

sumir /suˈmi/ /suˈmiɾ/ bal n-occ occ sept sumeix sumeixen sumeixes sumeixi sumeixin sumeixis sumeixo sumesc sumesqui sumesquin sumesquis sumia sumida sumides sumien sumies sumiguem sumigueu sumim sumint sumir sumira sumiran sumirem sumiren sumires sumireu sumiria sumirien sumiries sumirà sumiràs sumiré sumiríem sumiríeu sumisc sumisca sumisquen sumisques sumissen sumisses sumissin sumissis sumit sumits sumiu sumix sumixen sumixes sumixo sumí sumíem sumíeu sumírem sumíreu sumís sumíssem sumísseu sumíssim sumíssiu val v
enfoncer
Enfonsar sota la terra o sota un líquid.
plonger
(figurat) Abatre, enfonsar l’ànim, la moral.

summe /ˈsum.me/ /ˈsum.mə/ adj masc
sommé

sumària /suˈma.ɾi.a/ /suˈma.ɾi.ə/ n fem
procédure

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
sueur

superar /su.peˈɾa/ /su.peˈɾaɾ/ /su.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept super supera superada superades superam superant superar superara superaran superarem superaren superares superareu superaria superarien superaries superarà superaràs superaré superaríem superaríeu superassen superasses superassin superassis superat superats superau superava superaven superaves supere superem superen superes superessen superesses superessin superessis supereu superi superin superis supero superà superàrem superàreu superàs superàssem superàsseu superàssim superàssiu superàvem superàveu superés superéssem superésseu superéssim superéssiu superí val v
dépasser
Passar per sobre d'algú o alguna cosa.

superb /suˈpɛrp/ adj masc
superbe

superdotació n fem
douance

superdotat /su.peɾ.ðoˈtat/ /su.pər.duˈtat/ /su.pər.ðuˈtat/ /su.pəɾ.ðoˈtat/ adj masc
surdoué

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
superficiel
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ supèrflua adj masc
superflu

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
surface
extensió plana, cara.

superfície de cop n fem
surface de frappe

superfície de joc n fem
surface de jeu

superilla /su.peˈɾi.ʎa/ /su.pəˈɾi.ʎə/ n fem
super-îlot

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ adj
supérieur
D'un nivell més alt.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
supérieur
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superioritat numèrica n fem
attaque à cinq

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
superlatif

superlibris /su.peɾˈɫi.bɾis/ /su.pərˈɫi.βɾis/ n masc
superlibros

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
supermarché
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

supermostreig n masc
super-échantillonnage

superposar /ˌsu.per.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈzaɾ/ /ˌsu.pər.puˈza/ /ˌsu.pəɾ.poˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept superposa superposada superposades superposam superposant superposar superposara superposaran superposarem superposaren superposares superposareu superposaria superposarien superposaries superposarà superposaràs superposaré superposaríem superposaríeu superposassen superposasses superposassin superposassis superposat superposats superposau superposava superposaven superposaves superpose superposem superposen superposes superposessen superposesses superposessin superposessis superposeu superposi superposin superposis superposo superposà superposàrem superposàreu superposàs superposàssem superposàsseu superposàssim superposàssiu superposàvem superposàveu superposés superposéssem superposésseu superposéssim superposéssiu superposí superpòs val v
superposer

superstició n fem
superstition
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

superstrat /su.peɾsˈtɾat/ /su.pərsˈtɾat/ n masc
superstrat

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
survivant

supinació n fem
supination

suplantació /su.pɫan.ta.siˈo/ /su.pɫən.tə.siˈo/ n fem
supplantation

suplantar /su.planˈta/ /su.planˈtaɾ/ /su.pɫənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplant suplanta suplantada suplantades suplantaia suplantaien suplantaies suplantam suplantant suplantar suplantara suplantaran suplantarem suplantaren suplantares suplantareu suplantaria suplantarien suplantaries suplantariva suplantariven suplantarives suplantarà suplantaràs suplantaré suplantaríem suplantaríeu suplantarívem suplantaríveu suplantassen suplantasses suplantassin suplantassis suplantat suplantats suplantau suplantava suplantaven suplantaves suplantavi suplantavo suplante suplanteguem suplanteguessa suplanteguessen suplanteguesses suplantegueu suplantegués suplanteguéssom suplanteguéssou suplantem suplanten suplantes suplantessa suplantessen suplantesses suplantessi suplantessin suplantessis suplanteu suplanti suplantin suplantis suplanto suplantos suplants suplantà suplantàiem suplantàieu suplantàrem suplantàreu suplantàs suplantàssem suplantàsseu suplantàssim suplantàssiu suplantàvem suplantàvets suplantàveu suplantàvom suplantés suplantéssem suplantésseu suplantéssim suplantéssiu suplantí v.cent val v
supplanter

suplement de diploma n masc
supplément au diplôme

suplent /suˈpɫen/ /suˈpɫent/ adj
suppléant

suplicant /su.pɫiˈkan/ /su.pɫiˈkant/ adj
suppliant
Que suplica.

suplicant /su.pɫiˈkan/ /su.pɫiˈkant/ n neut
suppliant
Qui suplica.

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplic suplica suplicada suplicades suplicaia suplicaien suplicaies suplicam suplicant suplicar suplicara suplicaran suplicarem suplicaren suplicares suplicareu suplicaria suplicarien suplicaries suplicariva suplicariven suplicarives suplicarà suplicaràs suplicaré suplicaríem suplicaríeu suplicarívem suplicaríveu suplicassen suplicasses suplicassin suplicassis suplicat suplicats suplicau suplicava suplicaven suplicaves suplicavi suplicavo suplico suplicos suplicà suplicàiem suplicàieu suplicàrem suplicàreu suplicàs suplicàssem suplicàsseu suplicàssim suplicàssiu suplicàvem suplicàvets suplicàveu suplicàvom suplique supliqueguem supliqueguessa supliqueguessen supliqueguesses supliquegueu supliquegués supliqueguéssom supliqueguéssou supliquem supliquen supliques supliquessa supliquessen supliquesses supliquessi supliquessin supliquessis supliqueu supliqui supliquin supliquis supliqués supliquéssem supliquésseu supliquéssim supliquéssiu supliquí v.cent val v
supplier

suplici /suˈpli.si/ n masc
supplice

suplir /suˈpɫi/ /suˈpɫiɾ/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sept supleix supleixen supleixes supleixi supleixin supleixis supleixo supleixs suplert suplerta suplertes suplerts suplesc suplesca suplesquen suplesques suplesqui suplesquin suplesquis suplia suplida suplides suplien suplies supliguem supligueu suplim suplint suplir suplira supliran suplirem supliren suplires suplireu supliria suplirien supliries suplirà supliràs supliré supliríem supliríeu suplisc suplisca suplisquen suplisques suplissen suplisses suplissin suplissis suplit suplits supliu suplix suplixen suplixes suplixo suplí suplíem suplíeu suplírem suplíreu suplís suplíssem suplísseu suplíssim suplíssiu v.cent val v
suppléer

suport n masc
support
Allò que sosté una altra cosa
(futbol americà) Estri, generalment de plàstic, de petites dimensions que es posa a sobre el camp de joc per a sostenir la pilota immòbil, utilitzat per a fer el xut de determinats serveis.
soutien
Acció d'ajuda i manteniment d'una causa o objectiu
appui
(rugbi) Acció d'un jugador de situar-se de manera anticipada en una posició favorable per a ajudar un company d'equip, amb l'objectiu de millorar la continuïtat del joc.

suport n neut
appui
(handbol) Jugador encarregat d'ajudar un company d'equip situant-se en una posició favorable per a rebre la pilota, en una fase d'atac, o col·laborant en el marcatge d'un atacant o en la recuperació de la pilota, en una fase de defensa.

suport del tauler n masc
support de panneau

suportar /su.poɾˈta/ /su.poɾˈtaɾ/ /su.puɾˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suport suporta suportada suportades suportaia suportaien suportaies suportam suportant suportar suportara suportaran suportarem suportaren suportares suportareu suportaria suportarien suportaries suportariva suportariven suportarives suportarà suportaràs suportaré suportaríem suportaríeu suportarívem suportaríveu suportassen suportasses suportassin suportassis suportat suportats suportau suportava suportaven suportaves suportavi suportavo suporte suporteguem suporteguessa suporteguessen suporteguesses suportegueu suportegués suporteguéssom suporteguéssou suportem suporten suportes suportessa suportessen suportesses suportessi suportessin suportessis suporteu suporti suportin suportis suporto suportos suports suportà suportàiem suportàieu suportàrem suportàreu suportàs suportàssem suportàsseu suportàssim suportàssiu suportàvem suportàvets suportàveu suportàvom suportés suportéssem suportésseu suportéssim suportéssiu suportí v.cent val v
résister

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suposa suposada suposades suposam suposant suposar suposara suposaran suposarem suposaren suposares suposareu suposaria suposarien suposaries suposarà suposaràs suposaré suposaríem suposaríeu suposassen suposasses suposassin suposassis suposat suposats suposau suposava suposaven suposaves supose suposem suposen suposes suposessen suposesses suposessin suposessis suposeu suposi suposin suposis suposo suposà suposàrem suposàreu suposàs suposàssem suposàsseu suposàssim suposàssiu suposàvem suposàveu suposés suposéssem suposésseu suposéssim suposéssiu suposí supòs val v
supposer
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
suppositoire

suprem /suˈpɾem/ adj masc
suprême

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
suprématie

supremacisme /su.pɾe.maˈsiz.me/ /su.pɾə.məˈsiz.mə/ n masc
suprémacisme

supremacista /su.pɾe.maˈsis.ta/ /su.pɾe.maˈsis.te/ /su.pɾə.məˈsis.tə/ adj
suprémaciste

supressió /su.pɾe.siˈo/ /su.pɾə.siˈo/ n fem
suppression

suprimir /su.pɾiˈmi/ /su.pɾiˈmiɾ/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept suprimeix suprimeixa suprimeixen suprimeixes suprimeixi suprimeixin suprimeixis suprimeixo suprimeixs suprimesc suprimesca suprimesquen suprimesques suprimesqui suprimesquin suprimesquis suprimia suprimida suprimides suprimien suprimies suprimiguem suprimiguera suprimigueren suprimigueres suprimiguessen suprimiguesses suprimiguessin suprimiguessis suprimigueu suprimigueva suprimigueven suprimigueves suprimigué suprimiguérem suprimiguéreu suprimigués suprimiguéssem suprimiguésseu suprimiguéssim suprimiguéssiu suprimiguévem suprimiguéveu suprimim suprimint suprimir suprimira suprimiran suprimirem suprimiren suprimires suprimireu suprimiria suprimirien suprimiries suprimiriva suprimiriven suprimirives suprimirà suprimiràs suprimiré suprimiríem suprimiríeu suprimirívem suprimiríveu suprimisc suprimisca suprimisco suprimiscos suprimisquem suprimisquen suprimisques suprimisqueu suprimissa suprimissen suprimisses suprimissi suprimissin suprimissis suprimist suprimit suprimits suprimiu suprimiva suprimiven suprimives suprimix suprimixa suprimixen suprimixes suprimixi suprimixin suprimixis suprimixo suprimixos suprimí suprimíem suprimíets suprimíeu suprimírem suprimíreu suprimís suprimíscon suprimíssem suprimísseu suprimíssim suprimíssiu suprimíssom suprimíssou suprimívem suprimíveu suprimíxon v.cent val v
supprimer

supurar /su.puˈɾa/ /su.puˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept supur supura supurada supurades supuraia supuraien supuraies supuram supurant supurar supurara supuraran supurarem supuraren supurares supurareu supuraria supurarien supuraries supurariva supurariven supurarives supurarà supuraràs supuraré supuraríem supuraríeu supurarívem supuraríveu supurassen supurasses supurassin supurassis supurat supurats supurau supurava supuraven supuraves supuravi supuravo supure supureguem supureguessa supureguessen supureguesses supuregueu supuregués supureguéssom supureguéssou supurem supuren supures supuressa supuressen supuresses supuressi supuressin supuressis supureu supuri supurin supuris supuro supuros supurs supurà supuràiem supuràieu supuràrem supuràreu supuràs supuràssem supuràsseu supuràssim supuràssiu supuràvem supuràvets supuràveu supuràvom supurés supuréssem supurésseu supuréssim supuréssiu supurí v.cent val v
suppurer

suputar /su.puˈta/ /su.puˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suput suputa suputada suputades suputaia suputaien suputaies suputam suputant suputar suputara suputaran suputarem suputaren suputares suputareu suputaria suputarien suputaries suputariva suputariven suputarives suputarà suputaràs suputaré suputaríem suputaríeu suputarívem suputaríveu suputassen suputasses suputassin suputassis suputat suputats suputau suputava suputaven suputaves suputavi suputavo supute suputeguem suputeguessa suputeguessen suputeguesses suputegueu suputegués suputeguéssom suputeguéssou suputem suputen suputes suputessa suputessen suputesses suputessi suputessin suputessis suputeu suputi suputin suputis suputo suputos suputs suputà suputàiem suputàieu suputàrem suputàreu suputàs suputàssem suputàsseu suputàssim suputàssiu suputàvem suputàvets suputàveu suputàvom suputés suputéssem suputésseu suputéssim suputéssiu suputí v.cent val v
supputer

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
superbe

supí /suˈpi/ adj masc
supin

suquejar /su.keˈd͡ʒa/ /su.keˈd͡ʒaɾ/ /su.keˈʒa/ /su.kəˈd͡ʒa/ /su.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suquege suquegem suquegen suqueges suquegessen suquegesses suquegessin suquegessis suquegeu suquegi suquegin suquegis suquegés suquegéssem suquegésseu suquegéssim suquegéssiu suquegí suqueig suqueja suquejada suquejades suquejam suquejant suquejar suquejara suquejaran suquejarem suquejaren suquejares suquejareu suquejaria suquejarien suquejaries suquejarà suquejaràs suquejaré suquejaríem suquejaríeu suquejassen suquejasses suquejassin suquejassis suquejat suquejats suquejau suquejava suquejaven suquejaves suquejo suquejà suquejàrem suquejàreu suquejàs suquejàssem suquejàsseu suquejàssim suquejàssiu suquejàvem suquejàveu val v
suinter

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sur sura surada surades suram surant surar surara suraran surarem suraren surares surareu suraria surarien suraries surarà suraràs suraré suraríem suraríeu surassen surasses surassin surassis surat surats surau surava suraven suraves sure surem suren sures suressen suresses suressin suressis sureu suri surin suris suro surà suràrem suràreu suràs suràssem suràsseu suràssim suràssiu suràvem suràveu surés suréssem surésseu suréssim suréssiu surí val v
surnager
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.
Mantenir-se en creixença, prosperant.

surbàhara n masc
surbahar

surdo n masc
surdo

surf de neu n masc
snowboard

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
liège

surt /ˈsurt/ Interjection
elle sort

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sushi

suspendre /susˈpen.dɾe/ /susˈpən.dɾə/ /susˈpɛn.dɾə/ bal occ suspenc suspendran suspendre suspendrem suspendreu suspendria suspendrien suspendries suspendrà suspendràs suspendré suspendríem suspendríeu suspenem suspenen suspenent suspeneu suspenga suspenguem suspenguen suspenguera suspengueren suspengueres suspengues suspenguessen suspenguesses suspenguessin suspenguessis suspengueu suspengui suspenguin suspenguis suspengué suspenguérem suspenguéreu suspengués suspenguéssem suspenguésseu suspenguéssim suspenguéssiu suspenguí suspenia suspenien suspenies suspens suspeníem suspeníeu suspesa suspeses suspesos suspèn suspès suspén suspés val v
échouer
No aprovar, no treure la qualificació mínima exigida en una prova o treball

suspendre el joc v
arrêter le jeu

suspens /susˈpens/ /susˈpɛns/ adj
étonné
Que ha quedat suspès, perplex i indecís per una forta impressió, una sorpresa.

suspens /susˈpens/ /susˈpɛns/ n masc
suspense
Expectació creada per a mantenir l’interès, la curiositat, les emocions.
échec
Nota que certifica que un alumne no ha superat amb èxit un examen, un curs, etc. i que generalment comporta l'exigència de repetir-lo.

suspensió n fem
suspension
(handbol) Moment de màxima elevació d'un jugador en el transcurs d'un salt vertical, que s'utilitza per a jugar la pilota amb menys oposició dels defensors.

suspensió del joc n fem
suspension de jeu

sustentar /sus.tenˈta/ /sus.tenˈtaɾ/ /sus.tənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sustent sustenta sustentada sustentades sustentaia sustentaien sustentaies sustentam sustentant sustentar sustentara sustentaran sustentarem sustentaren sustentares sustentareu sustentaria sustentarien sustentaries sustentariva sustentariven sustentarives sustentarà sustentaràs sustentaré sustentaríem sustentaríeu sustentarívem sustentaríveu sustentassen sustentasses sustentassin sustentassis sustentat sustentats sustentau sustentava sustentaven sustentaves sustentavi sustentavo sustente sustenteguem sustenteguessa sustenteguessen sustenteguesses sustentegueu sustentegués sustenteguéssom sustenteguéssou sustentem sustenten sustentes sustentessa sustentessen sustentesses sustentessi sustentessin sustentessis sustenteu sustenti sustentin sustentis sustento sustentos sustents sustentà sustentàiem sustentàieu sustentàrem sustentàreu sustentàs sustentàssem sustentàsseu sustentàssim sustentàssiu sustentàvem sustentàvets sustentàveu sustentàvom sustentés sustentéssem sustentésseu sustentéssim sustentéssiu sustentí v.cent val v
soutenir souvenir
Fer que alguna cosa no caigui.
Existir arguments que donen suport a una idea.
Mantenir les forces vitals.

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
suie

suturar /su.tuˈɾa/ /su.tuˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sutur sutura suturada suturades suturaia suturaien suturaies suturam suturant suturar suturara suturaran suturarem suturaren suturares suturareu suturaria suturarien suturaries suturariva suturariven suturarives suturarà suturaràs suturaré suturaríem suturaríeu suturarívem suturaríveu suturassen suturasses suturassin suturassis suturat suturats suturau suturava suturaven suturaves suturavi suturavo suture sutureguem sutureguessa sutureguessen sutureguesses suturegueu suturegués sutureguéssom sutureguéssou suturem suturen sutures suturessa suturessen suturesses suturessi suturessin suturessis sutureu suturi suturin suturis suturo suturos suturs suturà suturàiem suturàieu suturàrem suturàreu suturàs suturàssem suturàsseu suturàssim suturàssiu suturàvem suturàvets suturàveu suturàvom suturés suturéssem suturésseu suturéssim suturéssiu suturí v.cent val v
suturer

suèter /suˈe.teɾ/ /suˈɛ.tər/ n masc
chandail

suís /suˈis/ suïssa suïssos adj masc
suisse
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
Suisse
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ adj
suicidaire

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
suicidé

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept suïcid suïcida suïcidada suïcidades suïcidam suïcidant suïcidar suïcidara suïcidaran suïcidarem suïcidaren suïcidares suïcidareu suïcidaria suïcidarien suïcidaries suïcidarà suïcidaràs suïcidaré suïcidaríem suïcidaríeu suïcidassen suïcidasses suïcidassin suïcidassis suïcidat suïcidats suïcidau suïcidava suïcidaven suïcidaves suïcide suïcidem suïciden suïcides suïcidessen suïcidesses suïcidessin suïcidessis suïcideu suïcidi suïcidin suïcidis suïcido suïcidà suïcidàrem suïcidàreu suïcidàs suïcidàssem suïcidàsseu suïcidàssim suïcidàssiu suïcidàvem suïcidàveu suïcidés suïcidéssem suïcidésseu suïcidéssim suïcidéssiu suïcidí val v
se suicider
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
suicide

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
suicide collectif

swing /ˈswiŋ/ /ˈswiŋk/ /ˈswiŋk/ n masc
élan

swing complet n masc
élan complet

swing d'assaig n masc
mouvement d'essai

syrah /siˈɾa/ n masc
syrah
Raïm negre, mitjà, cilíndric, compacte i amb els grans petits, ovoides i generalment amb la pell aspra.
Vi opulent, amb cos, de color fosc i amb una aroma característica de fruita i espècies.

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
shabbat

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
sadique

sàmec /ˈsa.mek/ /ˈsa.mək/ n fem
samèkh

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
santal
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
satire

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
seigle

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
semoule

sènior /ˈse.ni.oɾ/ /ˈsɛ.ni.oɾ/ /ˈsɛ.ni.ur/ adj
senior

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ n masc
sépale

sèpia /ˈse.pi.ə/ /ˈsɛ.pi.ə/ n masc
sépia
Color marró terrós semblant a la tinta de sípia.

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
série
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sèrie de tirs lliures n fem
série de lancers francs

sèrie derivada n fem
dramatique dérivée

sí adv
oui si
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
oui
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
silex

sílice /ˈsi.ɫi.se/ /ˈsi.ɫi.sə/ n fem
silice

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
syllabe
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

síl·laba lliure n fem
syllabe ouverte

síl·laba travada n fem
syllabe fermée

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
symbole

símbol turístic n masc
symbole touristique

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
symptôme

síndic /ˈsin.dik/ n masc
syndic
Encarregat dels interessos d’una corporació, d’una comunitat.

síndic de greuges n masc
médiateur

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
pastèque melon d’eau

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
syndrome

síndrome d'esgotament professional n fem
syndrome d'épuisement professionnel

síndrome de Down n fem
syndrome de Down

sínia /ˈsi.ni.a/ /ˈsi.ni.ə/ n fem
noria

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
synthèse

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
seiche
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
systole

sòl n masc
sol

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ adj
solide
Qualitat de fermesa o resistència a les forces que tendeixen a deformar-lo.

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
solide
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

sòmines /ˈsɔ.mi.nes/ /ˈsɔ.mi.nəs/ n neut
nigaud

sóc /ˈsok/ v
suis

súper /ˈsu.peɾ/ adj
super

súplica /ˈsu.pɫi.ka/ /ˈsu.pɫi.kə/ n fem
supplication supplique
acció de suplicar, o la petició que es fa.
memorial o escrit amb que se suplica.

tabac /taˈbak/ n masc
tabac

tabalejar /ta.βa.leˈd͡ʒaɾ/ /ta.βa.leˈʒa/ /tə.βə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tabalege tabalegem tabalegen tabaleges tabalegessen tabalegesses tabalegessin tabalegessis tabalegeu tabalegi tabalegin tabalegis tabalegés tabalegéssem tabalegésseu tabalegéssim tabalegéssiu tabalegí tabaleig tabaleja tabalejada tabalejades tabalejam tabalejant tabalejar tabalejara tabalejaran tabalejarem tabalejaren tabalejares tabalejareu tabalejaria tabalejarien tabalejaries tabalejarà tabalejaràs tabalejaré tabalejaríem tabalejaríeu tabalejassen tabalejasses tabalejassin tabalejassis tabalejat tabalejats tabalejau tabalejava tabalejaven tabalejaves tabalejo tabalejà tabalejàrem tabalejàreu tabalejàs tabalejàssem tabalejàsseu tabalejàssim tabalejàssiu tabalejàvem tabalejàveu val v
tapager
Fer soroll, remenar alguna cosa amb estrèpit, pegar sobre la taula.

tabalet /ta.βaˈlet/ /tə.βəˈlɛt/ n masc
tabalet

tabarra /taˈba.ra/ /təˈβa.rə/ n fem
scie

tabla n masc
tabla

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ n masc
tabloïd
Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

tabola /taˈβɔ.ɫa/ /təˈβɔ.ɫə/ n fem
foire
Activitat alegre i sorollosa.

tabolejar /ta.βo.leˈd͡ʒa/ /ta.βo.leˈd͡ʒaɾ/ /tə.βu.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tabolege tabolegem tabolegen taboleges tabolegessen tabolegesses tabolegessin tabolegessis tabolegeu tabolegi tabolegin tabolegis tabolegés tabolegéssem tabolegésseu tabolegéssim tabolegéssiu tabolegí taboleig taboleja tabolejada tabolejades tabolejam tabolejant tabolejar tabolejaran tabolejarem tabolejaren tabolejares tabolejareu tabolejaria tabolejarien tabolejaries tabolejarà tabolejaràs tabolejaré tabolejaríem tabolejaríeu tabolejassen tabolejasses tabolejassin tabolejassis tabolejat tabolejats tabolejau tabolejava tabolejaven tabolejaves tabolejo tabolejà tabolejàrem tabolejàreu tabolejàs tabolejàssem tabolejàsseu tabolejàssim tabolejàssiu tabolejàvem tabolejàveu v
tapager

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ adj
tabulaire
Organitzat formant una taula.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tabul tabula tabulada tabulades tabulam tabulant tabular tabulara tabularan tabularem tabularen tabulares tabulareu tabularia tabularien tabularies tabularà tabularàs tabularé tabularíem tabularíeu tabulassen tabulasses tabulassin tabulassis tabulat tabulats tabulau tabulava tabulaven tabulaves tabule tabulem tabulen tabules tabulessen tabulesses tabulessin tabulessis tabuleu tabuli tabulin tabulis tabulo tabulà tabulàrem tabulàreu tabulàs tabulàssem tabulàsseu tabulàssim tabulàssiu tabulàvem tabulàveu tabulés tabuléssem tabulésseu tabuléssim tabuléssiu tabulí val v
tabuler
(transitiu) Presentar informació escrita organitzada en taules.

tabà /taˈβa/ /təˈβa/ n masc
sachet

tac /ˈtak/ n masc
baguette
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.
crampon
(esports de pilota) Cadascuna de les petites peces cilíndriques de cautxú o alumini muntades a la sola d'una bota o una sabatilla, que serveixen per a augmentar l'adherència del calçat al camp de joc.
tampon
(pilota basca) Cadascuna de les peces de cotó o d'escuma de l'equip d'un jugador de mà que serveixen per a protegir-se els artells de les bases dels dits.
baguette joug
(pilota basca) Peça de fusta situada a l'extrem superior d'una cesta, que serveix per a encaixar-hi els dos extrems del cèrcol i les cinc costelles principals.

tac de frenada n masc
butée de freinage

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
tache
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacar /taˈka/ /taˈkaɾ/ /təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tac taca tacada tacades tacam tacant tacar tacara tacaran tacarem tacaren tacares tacareu tacaria tacarien tacaries tacarà tacaràs tacaré tacaríem tacaríeu tacassen tacasses tacassin tacassis tacat tacats tacau tacava tacaven tacaves taco tacà tacàrem tacàreu tacàs tacàssem tacàsseu tacàssim tacàssiu tacàvem tacàveu taque taquem taquen taques taquessen taquesses taquessin taquessis taqueu taqui taquin taquis taqués taquéssem taquésseu taquéssim taquéssiu taquí val v
tacher

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
taciturne

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
toucher
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
tact
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tacó /taˈko/ /təˈko/ n masc
talon
Taló d’un calçat.
rhombu
Peix teleosti de la família dels bòtids amb els ulls grossos i molt separats (Bothus podas).

taekwondista /taj.kwonˈdis.ta/ /taj.kwonˈdis.te/ /təj.kwonˈdis.tə/ n neut
taekwondoïste

tafanejar /ta.fa.neˈd͡ʒa/ /ta.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.fa.neˈʒa/ /tə.fə.nəˈd͡ʒa/ /tə.fə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tafanege tafanegem tafanegen tafaneges tafanegessen tafanegesses tafanegessin tafanegessis tafanegeu tafanegi tafanegin tafanegis tafanegés tafanegéssem tafanegésseu tafanegéssim tafanegéssiu tafanegí tafaneig tafaneja tafanejada tafanejades tafanejam tafanejant tafanejar tafanejara tafanejaran tafanejarem tafanejaren tafanejares tafanejareu tafanejaria tafanejarien tafanejaries tafanejarà tafanejaràs tafanejaré tafanejaríem tafanejaríeu tafanejassen tafanejasses tafanejassin tafanejassis tafanejat tafanejats tafanejau tafanejava tafanejaven tafanejaves tafanejo tafanejà tafanejàrem tafanejàreu tafanejàs tafanejàssem tafanejàsseu tafanejàssim tafanejàssiu tafanejàvem tafanejàveu val v
fureter

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
potins

tafaneria /ta.fa.neˈɾi.a/ /tə.fə.nəˈɾi.ə/ n fem
furetage
Acte propi d’un tafaner.

tafetà /ta.feˈta/ /tə.fəˈta/ n fem
taffetas
Roba fina de seda.
cul
Cul.
ruban
Llaç per fer bonic.
copeau
Encenall que fa el fuster amb el ribot.

tafone n masc
taffoni

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
taphonomie

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ adj masc
tahitien
Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
Tahitien
Individu natural de Tahití.
tahitien
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
taïga

taiko n masc
taiko

taixelhit /ta.ʃeɫˈit/ /taj.ʃeɫˈit/ /tə.ʃəɫˈit/ n masc
chleuh

tal /ˈtaɫ/ adj
certain
Introducció del nom d'una persona que és desconeguda a les persones a les quals va destinada la frase.
tel
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talar /taˈɫa/ /taˈɫaɾ/ /təˈɫa/ /təˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tal tala talada talades talam talant talar talara talaran talarem talaren talares talareu talaria talarien talaries talarà talaràs talaré talaríem talaríeu talassen talasses talassin talassis talat talats talau talava talaven talaves tale talem talen tales talessen talesses talessin talessis taleu tali talin talis talo talà talàrem talàreu talàs talàssem talàsseu talàssim talàssiu talàvem talàveu talés taléssem talésseu taléssim taléssiu talí val v
tailler
Tallar el tronc d'un arbre arran de soca.

talassonímia /ta.ɫa.soˈni.mi.a/ /tə.ɫə.soˈni.mi.ə/ /tə.ɫə.suˈni.mi.ə/ n fem
thalassonymie

talassònim /ta.ɫaˈsɔ.nim/ /tə.ɫəˈsɔ.nim/ n masc
thalassonyme

taleca /taˈɫe.ka/ /təˈɫe.kə/ /təˈɫɛ.kə/ n fem
panetière
Bossa de roba per a dur-hi coses petites.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
talent
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.
humeur
Disposició, desig o ganes per a fer alguna cosa.

talent complex n masc
talent complexe

talent simple n masc
talent simple

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
talentueux

talibà /ta.ɫiˈba/ /tə.ɫiˈβa/ n masc
taliban

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
entaille
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.
coupe
(golf) Nombre de cops màxim permès a un jugador per a passar a la fase següent en una competició de més d'una fase.

talla-roques /ˌta.ʎaˈrɔ.kes/ /ˌta.ʎəˈrɔ.kəs/ n masc
roucaou tordo di fondale

tallada /taˈʎa.ða/ /təˈja.ðə/ /təˈʎa.ðə/ n fem
crochet extérieur
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador dretà, o de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador esquerrà.
cortada
(pilota) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota amb força de manera que descrigui una trajectòria baixa.

tallada a dues parets n fem
deux-murs coupé

tallada a l'ample n fem
coupé à droite

tallada al racó n fem
coupé au coin

tallada col·locada n fem
coupé placé

tallador /ta.ʎaˈðo/ /ta.ʎaˈðoɾ/ /tə.jəˈðo/ /tə.ʎəˈðo/ n masc
trancheur
Persona que talla coses.

tallahams /ˌta.ʎaˈams/ /ˌta.ʎəˈams/ n masc
tassergal

tallantar /ta.ʎanˈta/ /ta.ʎanˈtaɾ/ /tə.ʎənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tallant tallanta tallantada tallantades tallantam tallantant tallantar tallantara tallantaran tallantarem tallantaren tallantares tallantareu tallantaria tallantarien tallantaries tallantarà tallantaràs tallantaré tallantaríem tallantaríeu tallantassen tallantasses tallantassin tallantassis tallantat tallantats tallantau tallantava tallantaven tallantaves tallante tallantem tallanten tallantes tallantessen tallantesses tallantessin tallantessis tallanteu tallanti tallantin tallantis tallanto tallantà tallantàrem tallantàreu tallantàs tallantàssem tallantàsseu tallantàssim tallantàssiu tallantàvem tallantàveu tallantés tallantéssem tallantésseu tallantéssim tallantéssiu tallantí val v
façonner

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
couper
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.
Esculpir, treure material d'una peça perquè agafi una forma determinada.
(pilota) Llançar la pilota amb força i amb una trajectòria tan baixa com sigui possible.
chopper
(esports de raqueta) Colpejar la pilota o el volant de dalt a baix per imprimir-li un efecte de retrocés.
intercepter
(pilota basca) Colpejar la pilota abans que faci el primer bot.

tallar el bacallà v
tenir la queue de la poêle

tallar la bola v
couper la balle

tallat /taˈʎat/ /təˈjat/ /təˈʎat/ adj masc
coupé
(pilota, esports de raqueta) Dit del cop executat de manera que s'imprimeix un efecte de retrocés a la pilota o el volant.
(bàdminton) Dit del cop executat de manera que s'imprimeix l'efecte necessari al volant per a provocar-li un canvi de ritme en el desplaçament.

tallat /taˈʎat/ /təˈjat/ /təˈʎat/ n masc
petit crème
Cafè de color trencat amb un mica de llet.

tallent /taˈʎen/ /taˈʎent/ /təˈʎen/ /təˈʎent/ adj
coupant
Que talla bé.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
atelier

taller creatiu n masc
atelier de créativité

taller ocupacional n masc
atelier occupationnel

taller terapèutic n masc
atelier thérapeutique

talonada /ta.loˈna.ða/ /tə.luˈna.ðə/ n fem
coup dérouté

talonador n masc
talonneur

talonar /ta.loˈna/ /tə.ɫuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept talon talona talonada talonades talonam talonant talonar talonaran talonarem talonaren talonares talonareu talonaria talonarien talonaries talonarà talonaràs talonaré talonaríem talonaríeu talonassen talonasses talonassin talonassis talonat talonats talonau talonava talonaven talonaves talone talonem talonen talones talonessen talonesses talonessin talonessis taloneu taloni talonin talonis talono talonà talonàrem talonàreu talonàs talonàssem talonàsseu talonàssim talonàssiu talonàvem talonàveu talonés talonéssem talonésseu talonéssim talonéssiu taloní v
talonner

talonatge n masc
talonnage

talonejar /ta.lo.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.lo.neˈʒa/ /tə.ɫu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept talonege talonegem talonegen taloneges talonegessen talonegesses talonegessin talonegessis talonegeu talonegi talonegin talonegis talonegés talonegéssem talonegésseu talonegéssim talonegéssiu talonegí taloneig taloneja talonejada talonejades talonejam talonejant talonejar talonejara talonejaran talonejarem talonejaren talonejares talonejareu talonejaria talonejarien talonejaries talonejarà talonejaràs talonejaré talonejaríem talonejaríeu talonejassen talonejasses talonejassin talonejassis talonejat talonejats talonejau talonejava talonejaven talonejaves talonejo talonejà talonejàrem talonejàreu talonejàs talonejàssem talonejàsseu talonejàssim talonejàssiu talonejàvem talonejàveu val v
talonner
Pegar amb els talons a un cavall.

talp n masc
taupe

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
thallium

taló /taˈɫo/ n masc
talon
Part del peu oposada a la banda dels dits.
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.
chèque
Document de crèdit que, separat de la matriu d'un bloc, el pagador escriu la quantitat i el dóna al cobrador.

talús continental n masc
talus continental

tamazic /ta.maˈzik/ /tə.məˈzik/ n masc
tamazight

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
tambour
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tambor parlant n masc
tambour d'aisselle

tamborer /tam.boˈɾe/ /tam.boˈɾeɾ/ /təm.boˈɾe/ /təm.buˈɾe/ n masc
crénilabre cendré
Peix de la família dels làbrids, de color gris brunenc, que habita a les praderies de posidònies i zosteres (Symphodus cinereus).
tambour
Músic que toca el tambor.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
tabouret
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamborinege tamborinegem tamborinegen tamborineges tamborinegessen tamborinegesses tamborinegessin tamborinegessis tamborinegeu tamborinegi tamborinegin tamborinegis tamborinegés tamborinegéssem tamborinegésseu tamborinegéssim tamborinegéssiu tamborinegí tamborineig tamborineja tamborinejada tamborinejades tamborinejam tamborinejant tamborinejar tamborinejara tamborinejaran tamborinejarem tamborinejaren tamborinejares tamborinejareu tamborinejaria tamborinejarien tamborinejaries tamborinejarà tamborinejaràs tamborinejaré tamborinejaríem tamborinejaríeu tamborinejassen tamborinejasses tamborinejassin tamborinejassis tamborinejat tamborinejats tamborinejau tamborinejava tamborinejaven tamborinejaves tamborinejo tamborinejà tamborinejàrem tamborinejàreu tamborinejàs tamborinejàssem tamborinejàsseu tamborinejàssim tamborinejàssiu tamborinejàvem tamborinejàveu val v
tambouriner

tamborí /tam.boˈɾi/ /təm.boˈɾi/ /təm.buˈɾi/ n masc
tambourin
Instrument membranòfon que consisteix en un tambor petit que es toca amb una sola baqueta, generalment penjat al braç esquerre.
pan coupé
(pilota) Xamfrà situat en l'angle de dues parets o d'una paret amb el terra en un frontó o un trinquet, que s'utilitza per a modificar la trajectòria de la pilota en el rebot.

tamborí de cordes n masc
tambourin à cordes

tambura n masc
tambura

també /tamˈbe/ adv
aussi également
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tamisa tamisada tamisades tamisam tamisant tamisar tamisara tamisaran tamisarem tamisaren tamisares tamisareu tamisaria tamisarien tamisaries tamisarà tamisaràs tamisaré tamisaríem tamisaríeu tamisassen tamisasses tamisassin tamisassis tamisat tamisats tamisau tamisava tamisaven tamisaves tamise tamisem tamisen tamises tamisessen tamisesses tamisessin tamisessis tamiseu tamisi tamisin tamisis tamiso tamisà tamisàrem tamisàreu tamisàs tamisàssem tamisàsseu tamisàssim tamisàssiu tamisàvem tamisàveu tamisés tamiséssem tamisésseu tamiséssim tamiséssiu tamisí tamís val v
tamiser

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
non plus

tampó /tamˈpo/ /təmˈpo/ n masc
tampon
Feltre amb tinta on se suca un segell o altre marca que es vol estampar.
Apòsit per obstruir una ferida o una secreció orgànica, especialment l'hemorràgia menstrual.

tan adv
si

tanatofòbia /ta.na.toˈfɔ.bi.a/ /tə.nə.toˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.βi.ə/ n fem
thanatophobie

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
palissade
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.
balustrade
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Estructura de material resistent situada al voltant d'una pista de joc, que serveix per a delimitar-la.
entourage
(tennis de taula) Cadascun dels separadors de color fosc d'una alçària aproximada de 75 cm, rígids i lleugers, situats al voltant d'un espai de joc, que serveixen per a delimitar-lo.

tanca de fons n fem
bande d'extrémité
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues parts d'una tanca que delimiten la pista de joc pels extrems.
clôture
(beisbol) Paret d'una alçària mínima de 2,5 m en competicions internacionals situada al voltant d'un camp de joc, que serveix per a delimitar-lo.

tanca de seguretat n fem
grille

tanca lateral n fem
bande latérale

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
fermer
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.
clore enfermer
Posar algú o alguna cosa dins d'un lloc tancat.
clore
Acabar alguna cosa, cloure-la.

tancar la cara v
fermer l'engin

tancar-se /taŋˈkaɾ.se/ /təŋˈkar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
se coller
(pilota) Anar-se acostant progressivament, una pilota, a la paret, de manera que resulta difícil tornar-la.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
fermé

tanda /ˈtan.da/ /ˈtan.də/ n fem
relève

tanda de penals n fem
épreuve de penalties

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tango

tanmateix /ˌtam.maˈtejʃ/ /ˌtam.məˈteʃ/ adv
assurément

tanques /ˈtaŋ.kes/ /ˈtaŋ.kəs/ n fem
haies
(atletisme) Cursa on els atletes corren per una pista amb obstacles posats regularment i que han de saltar.

tant de bo Interjection
si seulement

tantalitzar /tan.ta.liˈd͡za/ /tan.ta.liˈzaɾ/ /tən.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tantalitz tantalitza tantalitzada tantalitzades tantalitzam tantalitzant tantalitzar tantalitzara tantalitzaran tantalitzarem tantalitzaren tantalitzares tantalitzareu tantalitzaria tantalitzarien tantalitzaries tantalitzarà tantalitzaràs tantalitzaré tantalitzaríem tantalitzaríeu tantalitzassen tantalitzasses tantalitzassin tantalitzassis tantalitzat tantalitzats tantalitzau tantalitzava tantalitzaven tantalitzaves tantalitze tantalitzem tantalitzen tantalitzes tantalitzessen tantalitzesses tantalitzessin tantalitzessis tantalitzeu tantalitzi tantalitzin tantalitzis tantalitzo tantalitzà tantalitzàrem tantalitzàreu tantalitzàs tantalitzàssem tantalitzàsseu tantalitzàssim tantalitzàssiu tantalitzàvem tantalitzàveu tantalitzés tantalitzéssem tantalitzésseu tantalitzéssim tantalitzéssiu tantalitzí val v
tantaliser

tanyar /taˈɲa/ /taˈɲaɾ/ /təˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tany tanya tanyada tanyades tanyam tanyant tanyar tanyara tanyaran tanyarem tanyaren tanyares tanyareu tanyaria tanyarien tanyaries tanyarà tanyaràs tanyaré tanyaríem tanyaríeu tanyassen tanyasses tanyassin tanyassis tanyat tanyats tanyau tanyava tanyaven tanyaves tanye tanyem tanyen tanyes tanyessen tanyesses tanyessin tanyessis tanyeu tanyi tanyin tanyis tanyo tanyà tanyàrem tanyàreu tanyàs tanyàssem tanyàsseu tanyàssim tanyàssiu tanyàvem tanyàveu tanyés tanyéssem tanyésseu tanyéssim tanyéssiu tanyí val v
taller

tap /ˈtap/ n masc
bouchon
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.
contre
(basquetbol) Acció i efecte d'un defensor d'impedir la continuació de la trajectòria de la pilota després del llançament d'un atacant, per mitjà d'un cop amb les mans o els braços.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
couvercle
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.
amuse-gueule
Mos o aperitiu servit en petites racions.

tapaboques /ˌta.paˈbo.kes/ /ˌta.pəˈβo.kəs/ n masc
cache-nez

tapiar /ta.piˈa/ /ta.piˈaɾ/ /tə.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tapia tapiada tapiades tapiam tapiant tapiar tapiara tapiaran tapiarem tapiaren tapiares tapiareu tapiaria tapiarien tapiaries tapiarà tapiaràs tapiaré tapiaríem tapiaríeu tapiassen tapiasses tapiassin tapiassis tapiat tapiats tapiau tapiava tapiaven tapiaves tapie tapiem tapien tapies tapiessen tapiesses tapiessin tapiessis tapieu tapii tapio tapià tapiàrem tapiàreu tapiàs tapiàssem tapiàsseu tapiàssim tapiàssiu tapiàvem tapiàveu tapiés tapiéssem tapiésseu tapiéssim tapiéssiu tapií tapiï tapiïn tapiïs val v
murer
Tancar amb paret un portal, finestra, etc.
maçonner
Fer paret de tàpies.

taponar /ta.poˈna/ /ta.poˈnaɾ/ /tə.poˈna/ /tə.puˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tapon tapona taponada taponades taponam taponant taponar taponara taponaran taponarem taponaren taponares taponareu taponaria taponarien taponaries taponarà taponaràs taponaré taponaríem taponaríeu taponassen taponasses taponassin taponassis taponat taponats taponau taponava taponaven taponaves tapone taponem taponen tapones taponessen taponesses taponessin taponessis taponeu taponi taponin taponis tapono taponà taponàrem taponàreu taponàs taponàssem taponàsseu taponàssim taponàssiu taponàvem taponàveu taponés taponéssem taponésseu taponéssim taponéssiu taponí val v
aveugler

tapí /taˈpi/ /təˈpi/ n masc
chopine

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
tapisserie

taquera /taˈke.ɾa/ /təˈke.ɾə/ n fem
support pour baguettes
(billar) Prestatgeria que s'utilitza per a desar-hi els tacs en posició vertical o horitzontal.

taquigràficament /ta.kiˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /ta.kiˌɣɾa.fi.kaˈment/ /tə.kiˌɣɾa.fi.kəˈmen/ /tə.kiˌɣɾa.fi.kəˈment/ adv
sténographiquement

taquilla /taˈki.ʎa/ /təˈki.ʎə/ n fem
guichet

taquiller /ta.kiˈʎe/ /ta.kiˈʎeɾ/ /tə.kiˈʎe/ n masc
guichetier

tar /ˈtar/ n masc
tar

taral·larejar /ta.ɾa.la.ɾeˈd͡ʒa/ /ta.ɾa.la.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.ɾəɫ.ɫə.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept taral·larege taral·laregem taral·laregen taral·lareges taral·laregessen taral·laregesses taral·laregessin taral·laregessis taral·laregeu taral·laregi taral·laregin taral·laregis taral·laregés taral·laregéssem taral·laregésseu taral·laregéssim taral·laregéssiu taral·laregí taral·lareig taral·lareja taral·larejada taral·larejades taral·larejam taral·larejant taral·larejar taral·larejara taral·larejaran taral·larejarem taral·larejaren taral·larejares taral·larejareu taral·larejaria taral·larejarien taral·larejaries taral·larejarà taral·larejaràs taral·larejaré taral·larejaríem taral·larejaríeu taral·larejassen taral·larejasses taral·larejassin taral·larejassis taral·larejat taral·larejats taral·larejau taral·larejava taral·larejaven taral·larejaves taral·larejo taral·larejà taral·larejàrem taral·larejàreu taral·larejàs taral·larejàssem taral·larejàsseu taral·larejàssim taral·larejàssiu taral·larejàvem taral·larejàveu val v
fredonner

tarannà /ta.ɾanˈna/ /tə.ɾənˈna/ n masc
caractère

tarar /taˈɾa/ /taˈɾaɾ/ /təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tar tara tarada tarades taram tarant tarar tarara tararan tararem tararen tarares tarareu tararia tararien tararies tararà tararàs tararé tararíem tararíeu tarassen tarasses tarassin tarassis tarat tarats tarau tarava taraven taraves tare tarem taren tares taressen taresses taressin taressis tareu tari tarin taris taro tarà taràrem taràreu taràs taràssem taràsseu taràssim taràssiu taràvem taràveu tarés taréssem tarésseu taréssim taréssiu tarí val v
tarer
Calcular la tara d'una mercaderia.
Causar una imperfecció, una tara.

tarat /taˈɾat/ /təˈɾat/ adj masc
taré
Defectuós, que té una tara.
(despectiu) Que pateix un desequilibri mental.

tard /ˈtart/ adv
tard

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
après-midi

tardança /taɾˈðan.sa/ /tərˈdan.sə/ n fem
retard

tardar /tarˈða/ /taɾˈða/ /taɾˈðaɾ/ /tərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tard tarda tardada tardades tardam tardant tardar tardara tardaran tardarem tardaren tardares tardareu tardaria tardarien tardaries tardarà tardaràs tardaré tardaríem tardaríeu tardassen tardasses tardassin tardassis tardat tardats tardau tardava tardaven tardaves tarde tardem tarden tardes tardessen tardesses tardessin tardessis tardeu tardi tardin tardis tardo tardà tardàrem tardàreu tardàs tardàssem tardàsseu tardàssim tardàssiu tardàvem tardàveu tardés tardéssem tardésseu tardéssim tardéssiu tardí val v
tarder

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
automne

tardà /taɾˈða/ /tərˈda/ adj masc
tardif

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
carte
Petita carta amb les dades personals.
carte de pointage
(golf) Document en què es fan constar els detalls d'un recorregut, els pars de cada forat i els resultats dels forats jugats.

targeta blava n fem
carton bleu

targeta d'embarcament n fem
carte d'embarquement

targeta de crèdit n fem
carte de crédit

targeta de so n fem
carte audio

targeta gràfica n fem
carte graphique

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
tarif

tarifar /ta.ɾiˈfa/ /ta.ɾiˈfaɾ/ /tə.ɾiˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tarif tarifa tarifada tarifades tarifam tarifant tarifar tarifara tarifaran tarifarem tarifaren tarifares tarifareu tarifaria tarifarien tarifaries tarifarà tarifaràs tarifaré tarifaríem tarifaríeu tarifassen tarifasses tarifassin tarifassis tarifat tarifats tarifau tarifava tarifaven tarifaves tarife tarifem tarifen tarifes tarifessen tarifesses tarifessin tarifessis tarifeu tarifi tarifin tarifis tarifo tarifà tarifàrem tarifàreu tarifàs tarifàssem tarifàsseu tarifàssim tarifàssiu tarifàvem tarifàveu tarifés tariféssem tarifésseu tariféssim tariféssiu tarifí val v
tarifer

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
taro

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
fleur d'oranger
Flor del taronger o d’altres cítrics usada en perfumeria.
mélisse
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
orange
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
orange
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ n fem
orangeade

tarota /taˈɾɔ.ta/ /təˈɾɔ.tə/ n fem
chalemie

tars /ˈtars/ n masc
tarse

tartamut /taɾ.taˈmut/ adj masc
bègue

tartana /taɾˈta.na/ /tərˈta.nə/ n fem
tartane

taràntula /taˈɾan.tu.ɫa/ /təˈɾan.tu.ɫə/ n fem
tarentule

tas /ˈtas/ n masc
tas

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
tâche

tascó /tasˈko/ /təsˈko/ n masc
coin

tassa /ˈta.sa/ n fem
tasse coupe

tast /ˈtast/ n masc
dégustation
Fet de tastar.
goût
Sabor que s’aprecia en prendre una petita quantitat de menjar o beguda.
échantillon
Quantitat petita de menjar o beguda que es pren per apreciar-ne la qualitat.

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tast tasta tastada tastades tastam tastant tastar tastara tastaran tastarem tastaren tastares tastareu tastaria tastarien tastaries tastarà tastaràs tastaré tastaríem tastaríeu tastassen tastasses tastassin tastassis tastat tastats tastau tastava tastaven tastaves taste tastem tasten tastes tastessen tastesses tastessin tastessis tasteu tasti tastin tastis tasto tastà tastàrem tastàreu tastàs tastàssem tastàsseu tastàssim tastàssiu tastàvem tastàveu tastés tastéssem tastésseu tastéssim tastéssiu tastí val v
goûter

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tatouage

tatxolinar /ta.t͡ʃo.liˈna/ /ta.t͡ʃo.liˈnaɾ/ /tə.t͡ʃu.ɫiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tatxolina tatxolinada tatxolinades tatxolinam tatxolinant tatxolinar tatxolinara tatxolinaran tatxolinarem tatxolinaren tatxolinares tatxolinareu tatxolinaria tatxolinarien tatxolinaries tatxolinarà tatxolinaràs tatxolinaré tatxolinaríem tatxolinaríeu tatxolinassen tatxolinasses tatxolinassin tatxolinassis tatxolinat tatxolinats tatxolinau tatxolinava tatxolinaven tatxolinaves tatxoline tatxolinem tatxolinen tatxolines tatxolinessen tatxolinesses tatxolinessin tatxolinessis tatxolineu tatxolini tatxolinin tatxolinis tatxolino tatxolinà tatxolinàrem tatxolinàreu tatxolinàs tatxolinàssem tatxolinàsseu tatxolinàssim tatxolinàssiu tatxolinàvem tatxolinàveu tatxolinés tatxolinéssem tatxolinésseu tatxolinéssim tatxolinéssiu tatxoliní tatxolín val v
saigner

tau /ˈtaw/ n fem
tav
Vint-i-dosena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
table
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
tableau
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taula d'anotació n fem
table de marque

taula d'àrbitre n fem
table d'arbitre

taula de billar n fem
billard

taula de control n fem
table de chronométrage

taula de cronometratge n fem
table de chronométrage

tauladora /taw.ɫaˈðo.ɾa/ /təw.ɫəˈðo.ɾə/ n fem
herse

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
comptoir guichet

tauler /tawˈɫe/ /tawˈɫeɾ/ n masc
panneau
(basquetbol) Superfície rectangular d'una cistella de material resistent i generalment transparent, d'1,80 x 1,05 m en competicions olímpiques i internacionals.

tauler d'anuncis n masc
tableau d'affichage

tauleta /tawˈɫe.ta/ /təwˈɫə.tə/ /təwˈɫɛ.tə/ n fem
tablette
Superfície plana de cera o argila, emprada en les civilitzacions antigues per fer anotacions rascant amb un estil.
Dispositiu electrònic portàtil amb funcions d'ordinador, connexió d'internet i interfície tàctil.

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
Taureau

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ n fem
tauromachie

tauró /tawˈɾo/ n masc
requin squale

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
grand requin blanc

tauró bronzat n masc
requin cuivre

tauró de mans llargues n masc
aileron blanc du large

tauró de musell punxegut n masc
requin à museau pointu

tauró de puntes negres n masc
requin bordé

tauró de puntes negres dels esculls n masc
réquin pointes noires

tauró fosc n masc
requiem de sable

tauró gris n masc
requin gris

tauró sedós n masc
mangeur d'hommes

tauó n masc
tauon

tavella /taˈve.ʎa/ /taˈβe.ʎa/ /təˈve.ʎə/ /təˈβe.ʎə/ n fem
nacelle

taverner /ta.veɾˈneɾ/ /ta.βerˈne/ /ta.βeɾˈneɾ/ /tə.vəɾˈne/ /tə.βərˈne/ n masc
tavernier

taxa /ˈtak.sa/ /ˈtak.sə/ n fem
taxe

taxa acadèmica n fem
droits de scolarité

taxa d'analfabetisme n fem
taux d'analphabétisme

taxa d'ompliment n fem
débit de remplissage

taxar /takˈsa/ /takˈsaɾ/ /təkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tax taxa taxada taxades taxam taxant taxar taxara taxaran taxarem taxaren taxares taxareu taxaria taxarien taxaries taxarà taxaràs taxaré taxaríem taxaríeu taxassen taxasses taxassin taxassis taxat taxats taxau taxava taxaven taxaves taxe taxem taxen taxes taxessen taxesses taxessin taxessis taxeu taxi taxin taxis taxo taxà taxàrem taxàreu taxàs taxàssem taxàsseu taxàssim taxàssiu taxàvem taxàveu taxés taxéssem taxésseu taxéssim taxéssiu taxí val v
taxer
Posar preu a les coses, posar una taxa.

taxi /ˈtak.si/ n masc
taxi
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taxinomie taxonomie
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taxonomia educativa n fem
taxonomie éducative

taxonòmic /tak.soˈnɔ.mik/ /tək.soˈnɔ.mik/ /tək.suˈnɔ.mik/ adj masc
taxonomique

taïno /taˈi.no/ /təˈi.no/ /təˈi.nu/ n masc
taïno

taüt /taˈut/ n
cercueil
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n fem
té
Nom de la lletra de l'alfabet llatí T/t.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
thé
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
théâtral

teatralitzar /te.a.tɾa.ɫiˈd͡za/ /te.a.tɾa.ɫiˈza/ /te.a.tɾa.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teatralitz teatralitza teatralitzada teatralitzades teatralitzam teatralitzant teatralitzar teatralitzara teatralitzaran teatralitzarem teatralitzaren teatralitzares teatralitzareu teatralitzaria teatralitzarien teatralitzaries teatralitzarà teatralitzaràs teatralitzaré teatralitzaríem teatralitzaríeu teatralitzassen teatralitzasses teatralitzassin teatralitzassis teatralitzat teatralitzats teatralitzau teatralitzava teatralitzaven teatralitzaves teatralitze teatralitzem teatralitzen teatralitzes teatralitzessen teatralitzesses teatralitzessin teatralitzessis teatralitzeu teatralitzi teatralitzin teatralitzis teatralitzo teatralitzà teatralitzàrem teatralitzàreu teatralitzàs teatralitzàssem teatralitzàsseu teatralitzàssim teatralitzàssiu teatralitzàvem teatralitzàveu teatralitzés teatralitzéssem teatralitzésseu teatralitzéssim teatralitzéssiu teatralitzí val v
théâtraliser

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
théâtre

teatre escolar n masc
théâtre scolaire

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ tèbia adj masc
tiède

teca /ˈte.ka/ /ˈtɛ.kə/ n fem
nourriture
(col·loquial) menjar
thèque
(botànica) Part de l’antera que porta dos sacs pol·línics.

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
touche

teclat /teˈkɫat/ n masc
clavier

teclat guitarra n masc
keytar

teclejar /te.kɫeˈd͡ʒa/ /te.kɫeˈd͡ʒaɾ/ /te.kɫeˈʒa/ /tə.kɫəˈd͡ʒa/ /tə.kɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teclege teclegem teclegen tecleges teclegessen teclegesses teclegessin teclegessis teclegeu teclegi teclegin teclegis teclegés teclegéssem teclegésseu teclegéssim teclegéssiu teclegí tecleig tecleja teclejada teclejades teclejam teclejant teclejar teclejara teclejaran teclejarem teclejaren teclejares teclejareu teclejaria teclejarien teclejaries teclejarà teclejaràs teclejaré teclejaríem teclejaríeu teclejassen teclejasses teclejassin teclejassis teclejat teclejats teclejau teclejava teclejaven teclejaves teclejo teclejà teclejàrem teclejàreu teclejàs teclejàssem teclejàsseu teclejàssim teclejàssiu teclejàvem teclejàveu val v
taper
Prémer les tecles d'un teclat (de piano, d'ordinador, etc).
tapoter
Repicar amb diferents dits alternativament sobre un material sòlid.

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
technétium

tecnicisme /teŋ.niˈsiz.me/ /teɡ.niˈsiz.me/ /təŋ.niˈsiz.mə/ n masc
technicisme

tecnificar /teŋ.ni.fiˈka/ /teɡ.ni.fiˈka/ /teɡ.ni.fiˈkaɾ/ /təŋ.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tecnific tecnifica tecnificada tecnificades tecnificam tecnificant tecnificar tecnificara tecnificaran tecnificarem tecnificaren tecnificares tecnificareu tecnificaria tecnificarien tecnificaries tecnificarà tecnificaràs tecnificaré tecnificaríem tecnificaríeu tecnificassen tecnificasses tecnificassin tecnificassis tecnificat tecnificats tecnificau tecnificava tecnificaven tecnificaves tecnifico tecnificà tecnificàrem tecnificàreu tecnificàs tecnificàssem tecnificàsseu tecnificàssim tecnificàssiu tecnificàvem tecnificàveu tecnifique tecnifiquem tecnifiquen tecnifiques tecnifiquessen tecnifiquesses tecnifiquessin tecnifiquessis tecnifiqueu tecnifiqui tecnifiquin tecnifiquis tecnifiqués tecnifiquéssem tecnifiquésseu tecnifiquéssim tecnifiquéssiu tecnifiquí val v
techniciser

tecnolecte /teŋ.noˈɫɛk.te/ /teɡ.noˈɫɛk.te/ /təŋ.noˈɫɛk.tə/ /təŋ.nuˈɫɛk.tə/ n masc
technolecte

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
technologie

tecnologies de la informació i la comunicació n fem
technologies de l'information et de la communication

tecnologies per a l'aprenentatge i el coneixement n fem
technologies pour l'apprentissage et l'éducation

tedi /ˈtɛ.ði/ n masc
ennui

tediós /te.ðiˈos/ /tə.ðiˈos/ adj masc
ennuyeux

tee n masc
té

tegument /te.ɣuˈmen/ /te.ɣuˈment/ /tə.ɣuˈmen/ /tə.ɣuˈment/ n masc
tégument

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
if

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
tisserand

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ alg bal n-occ occ sept teixeix teixeixen teixeixes teixeixi teixeixin teixeixis teixeixo teixesc teixesqui teixesquin teixesquis teixia teixida teixides teixien teixies teixiguem teixigueu teixim teixint teixir teixira teixiran teixirem teixiren teixires teixireu teixiria teixirien teixiries teixirà teixiràs teixiré teixiríem teixiríeu teixisc teixisca teixisquen teixisques teixissen teixisses teixissin teixissis teixit teixits teixiu teixix teixixen teixixes teixixo teixí teixíem teixíeu teixírem teixíreu teixís teixíssem teixísseu teixíssim teixíssiu tix tixa tixen tixes tixi tixin tixis val v
tisser

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ n masc
tissu
Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

teixonera /te.ʃoˈne.ɾa/ /tej.ʃoˈne.ɾa/ /tə.ʃoˈne.ɾə/ /tə.ʃuˈne.ɾə/ n fem
taissonnière

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
blaireau

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
toile tissu
Material tèxtil per fer roba.
toile
Pintura artística realitzada sobre un llenç.

telar /teˈɫa/ /teˈɫaɾ/ /təˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tel tela telada telades telam telant telar telara telaran telarem telaren telares telareu telaria telarien telaries telarà telaràs telaré telaríem telaríeu telassen telasses telassin telassis telat telats telau telava telaven telaves tele telem telen teles telessen telesses telessin telessis teleu teli telin telis telo telà telàrem telàreu telàs telàssem telàsseu telàssim telàssiu telàvem telàveu telés teléssem telésseu teléssim teléssiu telí val v
toiler

telecomandar /ˌte.le.ko.manˈda/ /ˌte.le.ko.manˈdaɾ/ /ˌtɛ.ɫə.ku.mənˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept telecomand telecomanda telecomandada telecomandades telecomandam telecomandant telecomandar telecomandara telecomandaran telecomandarem telecomandaren telecomandares telecomandareu telecomandaria telecomandarien telecomandaries telecomandarà telecomandaràs telecomandaré telecomandaríem telecomandaríeu telecomandassen telecomandasses telecomandassin telecomandassis telecomandat telecomandats telecomandau telecomandava telecomandaven telecomandaves telecomande telecomandem telecomanden telecomandes telecomandessen telecomandesses telecomandessin telecomandessis telecomandeu telecomandi telecomandin telecomandis telecomando telecomandà telecomandàrem telecomandàreu telecomandàs telecomandàssem telecomandàsseu telecomandàssim telecomandàssiu telecomandàvem telecomandàveu telecomandés telecomandéssem telecomandésseu telecomandéssim telecomandéssiu telecomandí val v
télécommander

teledirigir /ˌte.le.ði.ɾiˈd͡ʒi/ /ˌte.le.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /ˌtɛ.ɫə.ði.ɾiˈʒi/ bal n-occ occ sept teledirigeix teledirigeixen teledirigeixes teledirigeixi teledirigeixin teledirigeixis teledirigeixo teledirigesc teledirigesqui teledirigesquin teledirigesquis teledirigia teledirigida teledirigides teledirigien teledirigies teledirigiguem teledirigigueu teledirigim teledirigint teledirigir teledirigira teledirigiran teledirigirem teledirigiren teledirigires teledirigireu teledirigiria teledirigirien teledirigiries teledirigirà teledirigiràs teledirigiré teledirigiríem teledirigiríeu teledirigisc teledirigisca teledirigisquen teledirigisques teledirigissen teledirigisses teledirigissin teledirigissis teledirigit teledirigits teledirigiu teledirigix teledirigixen teledirigixes teledirigixo teledirigí teledirigíem teledirigíeu teledirigírem teledirigíreu teledirigís teledirigíssem teledirigísseu teledirigíssim teledirigíssiu val v
téléguider

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept telefon telefona telefonada telefonades telefonam telefonant telefonar telefonara telefonaran telefonarem telefonaren telefonares telefonareu telefonaria telefonarien telefonaries telefonarà telefonaràs telefonaré telefonaríem telefonaríeu telefonassen telefonasses telefonassin telefonassis telefonat telefonats telefonau telefonava telefonaven telefonaves telefone telefonem telefonen telefones telefonessen telefonesses telefonessin telefonessis telefoneu telefoni telefonin telefonis telefono telefonà telefonàrem telefonàreu telefonàs telefonàssem telefonàsseu telefonàssim telefonàssiu telefonàvem telefonàveu telefonés telefonéssem telefonésseu telefonéssim telefonéssiu telefoní val v
téléphoner

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ n fem
téléphonie

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept telegrafia telegrafiada telegrafiades telegrafiam telegrafiant telegrafiar telegrafiara telegrafiaran telegrafiarem telegrafiaren telegrafiares telegrafiareu telegrafiaria telegrafiarien telegrafiaries telegrafiarà telegrafiaràs telegrafiaré telegrafiaríem telegrafiaríeu telegrafiassen telegrafiasses telegrafiassin telegrafiassis telegrafiat telegrafiats telegrafiau telegrafiava telegrafiaven telegrafiaves telegrafie telegrafiem telegrafien telegrafies telegrafiessen telegrafiesses telegrafiessin telegrafiessis telegrafieu telegrafii telegrafio telegrafià telegrafiàrem telegrafiàreu telegrafiàs telegrafiàssem telegrafiàsseu telegrafiàssim telegrafiàssiu telegrafiàvem telegrafiàveu telegrafiés telegrafiéssem telegrafiésseu telegrafiéssim telegrafiéssiu telegrafií telegrafiï telegrafiïn telegrafiïs val v
télégraphier

telemàtica /te.ɫeˈma.ti.ka/ /tə.ɫəˈma.ti.kə/ n fem
télématique

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
métier à tisser
Estri per fer teixits.
drapier
Venedor de teles.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
télescope

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teletreball teletreballa teletreballada teletreballades teletreballam teletreballant teletreballar teletreballara teletreballaran teletreballarem teletreballaren teletreballares teletreballareu teletreballaria teletreballarien teletreballaries teletreballarà teletreballaràs teletreballaré teletreballaríem teletreballaríeu teletreballassen teletreballasses teletreballassin teletreballassis teletreballat teletreballats teletreballau teletreballava teletreballaven teletreballaves teletreballe teletreballem teletreballen teletreballes teletreballessen teletreballesses teletreballessin teletreballessis teletreballeu teletreballi teletreballin teletreballis teletreballo teletreballà teletreballàrem teletreballàreu teletreballàs teletreballàssem teletreballàsseu teletreballàssim teletreballàssiu teletreballàvem teletreballàveu teletreballés teletreballéssem teletreballésseu teletreballéssim teletreballéssiu teletreballí val v
télétravailler

televisar /te.ɫe.viˈzaɾ/ /te.ɫe.βiˈza/ /te.ɫe.βiˈzaɾ/ /tə.ɫə.viˈza/ /tə.ɫə.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept televisa televisada televisades televisam televisant televisar televisara televisaran televisarem televisaren televisares televisareu televisaria televisarien televisaries televisarà televisaràs televisaré televisaríem televisaríeu televisassen televisasses televisassin televisassis televisat televisats televisau televisava televisaven televisaves televise televisem televisen televises televisessen televisesses televisessin televisessis televiseu televisi televisin televisis televiso televisà televisàrem televisàreu televisàs televisàssem televisàsseu televisàssim televisàssiu televisàvem televisàveu televisés televiséssem televisésseu televiséssim televiséssiu televisí televís val v
téléviser

televisiu /te.ɫe.viˈziw/ /te.ɫe.βiˈziw/ /tə.ɫə.viˈziw/ /tə.ɫə.βiˈziw/ adj masc
télévisé
Pertanyent o relatiu a la televisió.

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
télévision téléviseur

televisió educativa n fem
télévision éducative

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
téléviseur

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
tellure

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
téléphone
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon d'atenció a la infància n masc
téléphone de l'enfance

telèfon mòbil n masc
téléphone cellulaire

telòmer /teˈɫɔ.meɾ/ /təˈɫɔ.mər/ n masc
télomère

tema /ˈte.ma/ /ˈte.mə/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ n masc
thème
Assumpte de què tracta una obra o discurs.
Melodia que serveix com a base d'una composició més llarga.

temor /teˈmoɾ/ /təˈmo/ /təˈmor/ n
crainte

temorejar /te.mo.ɾeˈd͡ʒa/ /te.mo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.mu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temorege temoregem temoregen temoreges temoregessen temoregesses temoregessin temoregessis temoregeu temoregi temoregin temoregis temoregés temoregéssem temoregésseu temoregéssim temoregéssiu temoregí temoreig temoreja temorejada temorejades temorejam temorejant temorejar temorejara temorejaran temorejarem temorejaren temorejares temorejareu temorejaria temorejarien temorejaries temorejarà temorejaràs temorejaré temorejaríem temorejaríeu temorejassen temorejasses temorejassin temorejassis temorejat temorejats temorejau temorejava temorejaven temorejaves temorejo temorejà temorejàrem temorejàreu temorejàs temorejàssem temorejàsseu temorejàssim temorejàssiu temorejàvem temorejàveu val v
craindre

temorenc /te.moˈɾeŋk/ /tə.muˈɾɛŋ/ adj masc
craintif

temorós /te.moˈɾos/ /tə.muˈɾos/ adj masc
craintif

temperament n masc
tempérament

temperar /tem.peˈɾa/ /tem.peˈɾaɾ/ /təm.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept temper tempera temperada temperades temperam temperant temperar temperara temperaran temperarem temperaren temperares temperareu temperaria temperarien temperaries temperarà temperaràs temperaré temperaríem temperaríeu temperassen temperasses temperassin temperassis temperat temperats temperau temperava temperaven temperaves tempere temperem temperen temperes temperessen temperesses temperessin temperessis tempereu temperi temperin temperis tempero temperà temperàrem temperàreu temperàs temperàssem temperàsseu temperàssim temperàssiu temperàvem temperàveu temperés temperéssem temperésseu temperéssim temperéssiu temperí val v
tempérer
Modificar, suavitzar la força d'alguna cosa.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
température

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
tempête

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
tempe

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
temple

temple-block n masc
bloc chinois

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ adj masc
templier

tempo /ˈtem.po/ n masc
tempo

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
saison
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
temporaire
Que dura una temporada.
temporal
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporalització n fem
temporisation

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
temporairement provisoirement

temporitzar /tem.po.ɾiˈd͡za/ /tem.po.ɾiˈzaɾ/ /təm.pu.ɾidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temporitz temporitza temporitzada temporitzades temporitzam temporitzant temporitzar temporitzara temporitzaran temporitzarem temporitzaren temporitzares temporitzareu temporitzaria temporitzarien temporitzaries temporitzarà temporitzaràs temporitzaré temporitzaríem temporitzaríeu temporitzassen temporitzasses temporitzassin temporitzassis temporitzat temporitzats temporitzau temporitzava temporitzaven temporitzaves temporitze temporitzem temporitzen temporitzes temporitzessen temporitzesses temporitzessin temporitzessis temporitzeu temporitzi temporitzin temporitzis temporitzo temporitzà temporitzàrem temporitzàreu temporitzàs temporitzàssem temporitzàsseu temporitzàssim temporitzàssiu temporitzàvem temporitzàveu temporitzés temporitzéssem temporitzésseu temporitzéssim temporitzéssiu temporitzí val v
temporiser
Retardar, diferir a l'espera d'una ocasió més favorable, un moment més propici.

temprar /temˈpɾa/ /temˈpɾaɾ/ /təmˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tempr tempra temprada temprades tempram temprant temprar temprara tempraran temprarem tempraren temprares temprareu tempraria temprarien tempraries temprarà tempraràs tempraré tempraríem tempraríeu temprassen temprasses temprassin temprassis temprat temprats temprau temprava tempraven tempraves tempre temprem tempren tempres tempressen tempresses tempressin tempressis tempreu tempri temprin tempris tempro temprà tempràrem tempràreu tempràs tempràssem tempràsseu tempràssim tempràssiu tempràvem tempràveu temprés tempréssem temprésseu tempréssim tempréssiu temprí val v
accorder

temps Interjection
arrêt
(beisbol) Expressió amb què l'àrbitre indica una suspensió momentània del joc.
temps
(tennis de taula) Expressió amb què l'àrbitre indica la superació del límit de deu minuts per a un mateix joc o del límit d'una interrupció autoritzada.

temps n masc
temps
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
Duració d'un fet concret.
Oratge, temps atmosfèric.

temps d'aprenentatge conceptual n masc
temps d'apprentissage conceptuel

temps d'expulsió n masc
temps d'exclusion

temps de bat n masc
temps à la batte

temps de descompte n masc
temps additionnel

temps de resposta n masc
temps de réponse

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
tentation

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tempt tempta temptada temptades temptam temptant temptar temptara temptaran temptarem temptaren temptares temptareu temptaria temptarien temptaries temptarà temptaràs temptaré temptaríem temptaríeu temptassen temptasses temptassin temptassis temptat temptats temptau temptava temptaven temptaves tempte temptem tempten temptes temptessen temptesses temptessin temptessis tempteu tempti temptin temptis tempto temptà temptàrem temptàreu temptàs temptàssem temptàsseu temptàssim temptàssiu temptàvem temptàveu temptés temptéssem temptésseu temptéssim temptéssiu temptí val v
tenter
Provar a algú, posar a prova la seva constància i fortalesa.
Intentar, procurar d'aconseguir alguna cosa dificultosa.
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temptativa de servei n fem
tentative de service

temptejar /tem.teˈd͡ʒa/ /tem.teˈd͡ʒaɾ/ /təm.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept temptege temptegem temptegen tempteges temptegessen temptegesses temptegessin temptegessis temptegeu temptegi temptegin temptegis temptegés temptegéssem temptegésseu temptegéssim temptegéssiu temptegí tempteig tempteja temptejada temptejades temptejam temptejant temptejar temptejara temptejaran temptejarem temptejaren temptejares temptejareu temptejaria temptejarien temptejaries temptejarà temptejaràs temptejaré temptejaríem temptejaríeu temptejassen temptejasses temptejassin temptejassis temptejat temptejats temptejau temptejava temptejaven temptejaves temptejo temptejà temptejàrem temptejàreu temptejàs temptejàssem temptejàsseu temptejàssim temptejàssiu temptejàvem temptejàveu val v
sonder

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ adj masc
thématique

tenalla /teˈna.ʎa/ /təˈna.jə/ /təˈna.ʎə/ n fem
tenaille
Estri format per dues peces de metall allargades, unides per un caragol, el qual es fa servir per subjectar fermament alguna cosa, pessigar o tallar.
(futbol americà) Falta consistent a bloquejar pels genolls o per sota els genolls un adversari diferent del corredor que un altre jugador ja està bloquejant.

tenallar /te.naˈʎa/ /te.naˈʎaɾ/ /tə.nəˈja/ /tə.nəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tenall tenalla tenallada tenallades tenallam tenallant tenallar tenallara tenallaran tenallarem tenallaren tenallares tenallareu tenallaria tenallarien tenallaries tenallarà tenallaràs tenallaré tenallaríem tenallaríeu tenallassen tenallasses tenallassin tenallassis tenallat tenallats tenallau tenallava tenallaven tenallaves tenalle tenallem tenallen tenalles tenallessen tenallesses tenallessin tenallessis tenalleu tenalli tenallin tenallis tenallo tenallà tenallàrem tenallàreu tenallàs tenallàssem tenallàsseu tenallàssim tenallàssiu tenallàvem tenallàveu tenallés tenalléssem tenallésseu tenalléssim tenalléssiu tenallí val v
tenailler
Agafar ben fort.

tenalles /teˈna.ʎes/ /təˈna.jəs/ /təˈna.ʎəs/ n fem
tenaille

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
tanche

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
tente
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
auvent
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ bal n-occ occ sept tendeix tendeixen tendeixes tendeixi tendeixin tendeixis tendeixo tendesc tendesqui tendesquin tendesquis tendia tendida tendides tendien tendies tendiguem tendigueu tendim tendint tendir tendira tendiran tendirem tendiren tendires tendireu tendiria tendirien tendiries tendirà tendiràs tendiré tendiríem tendiríeu tendisc tendisca tendisquen tendisques tendissen tendisses tendissin tendissis tendit tendits tendiu tendix tendixen tendixes tendixo tendí tendíem tendíeu tendírem tendíreu tendís tendíssem tendísseu tendíssim tendíssiu val v
tendre

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ tendra tendres adj masc
tendre
Tou, suau.
Ple d'afecte i tendresa.

tendència central n fem
tendance centrale

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
tendon

tenebra /teˈne.βɾa/ /təˈne.βɾə/ n fem
ténèbres
(sovint en plural) Gran obscuritat.

tenebrós /te.neˈbɾos/ /tə.nəˈβɾos/ adj masc
ténébreux

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
avoir
Expressar pertinença o possessió.

tenir braç v
avoir du bras

tenir-hi cabuda v
y avoir de la place

tenir-ne el pap ple v
en avoir marre

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
tennesse

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tennis

tennis de taula n masc
ping-pong

tennístic /tenˈnis.tik/ /tənˈnis.tik/ adj masc
tennistique

tenor /teˈnoɾ/ /təˈno/ /təˈnor/ n masc
tenor

tenora /teˈno.ɾa/ /təˈno.ɾə/ n fem
tenora

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
tendu
Sotmès a tensió.
drive
(bàdminton) Dit del cop o del servei, executat de manera que el volant surt projectat cap al fons de la pista de joc amb una trajectòria gairebé paral·lela a terra.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
tentacule

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /tən.ti.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tentinege tentinegem tentinegen tentineges tentinegessen tentinegesses tentinegessin tentinegessis tentinegeu tentinegi tentinegin tentinegis tentinegés tentinegéssem tentinegésseu tentinegéssim tentinegéssiu tentinegí tentineig tentineja tentinejada tentinejades tentinejam tentinejant tentinejar tentinejara tentinejaran tentinejarem tentinejaren tentinejares tentinejareu tentinejaria tentinejarien tentinejaries tentinejarà tentinejaràs tentinejaré tentinejaríem tentinejaríeu tentinejassen tentinejasses tentinejassin tentinejassis tentinejat tentinejats tentinejau tentinejava tentinejaven tentinejaves tentinejo tentinejà tentinejàrem tentinejàreu tentinejàs tentinejàssem tentinejàsseu tentinejàssim tentinejàssiu tentinejàvem tentinejàveu val v
chanceler

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ alg bal n-occ occ sept tenyeix tenyeixen tenyeixes tenyeixi tenyeixin tenyeixis tenyeixo tenyesc tenyesqui tenyesquin tenyesquis tenyia tenyida tenyides tenyien tenyies tenyiguem tenyigueu tenyim tenyint tenyir tenyira tenyiran tenyirem tenyiren tenyires tenyireu tenyiria tenyirien tenyiries tenyirà tenyiràs tenyiré tenyiríem tenyiríeu tenyisc tenyisca tenyisquen tenyisques tenyissen tenyisses tenyissin tenyissis tenyit tenyits tenyiu tenyix tenyixen tenyixes tenyixo tenyí tenyíem tenyíeu tenyírem tenyíreu tenyís tenyíssem tenyísseu tenyíssim tenyíssiu tiny tinya tinyen tinyes tinyi tinyin tinyis tinys val v
teindre
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
théologie

teologitzar /te.o.lo.d͡ʒiˈzaɾ/ /te.o.lo.ʒiˈd͡za/ /tə.u.ɫu.ʒidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept teologitz teologitza teologitzada teologitzades teologitzam teologitzant teologitzar teologitzara teologitzaran teologitzarem teologitzaren teologitzares teologitzareu teologitzaria teologitzarien teologitzaries teologitzarà teologitzaràs teologitzaré teologitzaríem teologitzaríeu teologitzassen teologitzasses teologitzassin teologitzassis teologitzat teologitzats teologitzau teologitzava teologitzaven teologitzaves teologitze teologitzem teologitzen teologitzes teologitzessen teologitzesses teologitzessin teologitzessis teologitzeu teologitzi teologitzin teologitzis teologitzo teologitzà teologitzàrem teologitzàreu teologitzàs teologitzàssem teologitzàsseu teologitzàssim teologitzàssiu teologitzàvem teologitzàveu teologitzés teologitzéssem teologitzésseu teologitzéssim teologitzéssiu teologitzí val v
théologiser

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
théorème

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
théorie
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria curricular n fem
théorie du curriculum

teoria de l'aprenentatge n fem
théorie de l'apprentissage

teoria de l'educació n fem
théorie de l'éducation

teoria de la comunicació n fem
théorie de la communication

teoria de la decisió estadística n fem
théorie de la décision statistique

teoria de la motivació n fem
théorie de la motivation

teoria del caos n fem
théorie du chaos

teoritzar /te.o.ɾiˈd͡za/ /te.o.ɾiˈzaɾ/ /tə.u.ɾidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept teoritz teoritza teoritzada teoritzades teoritzam teoritzant teoritzar teoritzara teoritzaran teoritzarem teoritzaren teoritzares teoritzareu teoritzaria teoritzarien teoritzaries teoritzarà teoritzaràs teoritzaré teoritzaríem teoritzaríeu teoritzassen teoritzasses teoritzassin teoritzassis teoritzat teoritzats teoritzau teoritzava teoritzaven teoritzaves teoritze teoritzem teoritzen teoritzes teoritzessen teoritzesses teoritzessin teoritzessis teoritzeu teoritzi teoritzin teoritzis teoritzo teoritzà teoritzàrem teoritzàreu teoritzàs teoritzàssem teoritzàsseu teoritzàssim teoritzàssiu teoritzàvem teoritzàveu teoritzés teoritzéssem teoritzésseu teoritzéssim teoritzéssiu teoritzí val v
théoriser

ter /ˈter/ adj
ter
(posposat a un número) El tercer de tres números iguals.

ter /ˈter/ adv
ter
Que s’ha de repetir tres vegades.

terapeuta n neut
thérapeute

teratogen /te.ɾaˈtɔ.d͡ʒen/ /te.ɾaˈtɔ.ʒen/ /tə.ɾəˈtɔ.ʒən/ adj masc
tératogène
Que causa malformacions al fetus.

terbi n masc
terbium

terbolí /teɾ.boˈɫi/ /tər.buˈɫi/ /təɾ.boˈɫi/ n masc
tourbillon

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
troisième tiers

tercer receptor n masc
troisième receveur

tercer servidor n masc
troisième serveur

tercera base n fem
troisième base

tercera base n neut
joueur de troisième base

tercera línia n fem
troisième ligne

tercera línia ala n neut
avant-aile

tercera línia ala dret n masc
avant droit

tercera línia ala esquerre n masc
avant gauche

tercera línia centre n neut
troisième centre

tercera línia defensiva n fem
troisième ligne de défense

tercera persona n fem
troisième personne

terf /ˈteɾf/ /ˈtɛrf/ n fem
terf

tergiversar /ter.d͡ʒi.βerˈsa/ /teɾ.d͡ʒi.veɾˈsaɾ/ /teɾ.d͡ʒi.βeɾˈsa/ /tər.ʒi.βərˈsa/ /təɾ.ʒi.vəɾˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tergivers tergiversa tergiversada tergiversades tergiversam tergiversant tergiversar tergiversara tergiversaran tergiversarem tergiversaren tergiversares tergiversareu tergiversaria tergiversarien tergiversaries tergiversarà tergiversaràs tergiversaré tergiversaríem tergiversaríeu tergiversassen tergiversasses tergiversassin tergiversassis tergiversat tergiversats tergiversau tergiversava tergiversaven tergiversaves tergiverse tergiversem tergiversen tergiverses tergiversessen tergiversesses tergiversessin tergiversessis tergiverseu tergiversi tergiversin tergiversis tergiverso tergiversà tergiversàrem tergiversàreu tergiversàs tergiversàssem tergiversàsseu tergiversàssim tergiversàssiu tergiversàvem tergiversàveu tergiversés tergiverséssem tergiversésseu tergiverséssim tergiverséssiu tergiversí val v
déformer

terme /ˈteɾ.me/ n masc
terme
Fi, termini.
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.
borne
Límit d'un territori.

termes /ˈter.məs/ /ˈteɾ.mes/ n fem
thermes

termidor /ter.miˈðo/ /teɾ.miˈðoɾ/ /tər.miˈðo/ n masc
thermidor

terminar /ter.miˈna/ /teɾ.miˈna/ /teɾ.miˈnaɾ/ /tər.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept termina terminada terminades terminam terminant terminar terminara terminaran terminarem terminaren terminares terminareu terminaria terminarien terminaries terminarà terminaràs terminaré terminaríem terminaríeu terminassen terminasses terminassin terminassis terminat terminats terminau terminava terminaven terminaves termine terminem terminen termines terminessen terminesses terminessin terminessis termineu termini terminin terminis termino terminà terminàrem terminàreu terminàs terminàssem terminàsseu terminàssim terminàssiu terminàvem terminàveu terminés terminéssem terminésseu terminéssim terminéssiu terminí termín val v
finir
Tenir fi, finir.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
terminologie

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
thermodynamique

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
thermodynamique

termograma n masc
thermogramme

termohigroscopi /ˌtɛr.mu.i.ɣɾusˈkɔ.pi/ /ˌtɛɾ.mo.i.ɣɾosˈkɔ.pi/ n masc
thermohygroscope

termohigrògraf /ˌtɛr.mu.iˈðɾɔ.ɣɾəf/ /ˌtɛɾ.mo.iˈðɾɔ.ɣɾaf/ /ˌtɛɾ.mo.iˈðɾɔ.ɣɾəf/ n masc
thermohygrographe

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
thermosphère

termostable /ter.mosˈtab.bɫe/ /teɾ.mosˈta.bɫe/ /teɾ.mosˈta.βɫe/ /tər.musˈta.βɫə/ /tər.musˈtab.bɫə/ /təɾ.mosˈtab.bɫə/ adj
thermostable

termògraf /teɾˈmɔ.ɣɾaf/ /tərˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
thermographe

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
thermomètre

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
thermostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
terre
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.
pays
Nació, en especial la pròpia.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n masc
sol
Superfície inferior d'una construcció, sobre la qual es camina.

terraformar /ˌtɛ.ra.forˈma/ /ˌtɛ.ra.foɾˈma/ /ˌtɛ.ra.foɾˈmaɾ/ /ˌtɛ.rə.foɾˈma/ /ˌtɛ.rə.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept terraform terraforma terraformada terraformades terraformam terraformant terraformar terraformara terraformaran terraformarem terraformaren terraformares terraformareu terraformaria terraformarien terraformaries terraformarà terraformaràs terraformaré terraformaríem terraformaríeu terraformassen terraformasses terraformassin terraformassis terraformat terraformats terraformau terraformava terraformaven terraformaves terraforme terraformem terraformen terraformes terraformessen terraformesses terraformessin terraformessis terraformeu terraformi terraformin terraformis terraformo terraformà terraformàrem terraformàreu terraformàs terraformàssem terraformàsseu terraformàssim terraformàssiu terraformàvem terraformàveu terraformés terraforméssem terraformésseu terraforméssim terraforméssiu terraformí val v
terraformer

terraplenar /ˌtɛ.ra.pɫeˈna/ /ˌtɛ.ra.pɫeˈnaɾ/ /ˌtɛ.rə.pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept terraplena terraplenada terraplenades terraplenam terraplenant terraplenar terraplenara terraplenaran terraplenarem terraplenaren terraplenares terraplenareu terraplenaria terraplenarien terraplenaries terraplenarà terraplenaràs terraplenaré terraplenaríem terraplenaríeu terraplenassen terraplenasses terraplenassin terraplenassis terraplenat terraplenats terraplenau terraplenava terraplenaven terraplenaves terraplene terraplenem terraplenen terraplenes terraplenessen terraplenesses terraplenessin terraplenessis terrapleneu terrapleni terraplenin terraplenis terrapleno terraplenà terraplenàrem terraplenàreu terraplenàs terraplenàssem terraplenàsseu terraplenàssim terraplenàssiu terraplenàvem terraplenàveu terraplenés terraplenéssem terraplenésseu terraplenéssim terraplenéssiu terraplení terraplèn val v
remblayer
Aplanar un terreny omplint els forats de terra.

terrari /teˈra.ɾi/ /təˈra.ɾi/ n masc
terrarium

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
terrasse

terrat /teˈrat/ /təˈrat/ n masc
terrasse

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
tremblement de terre séisme

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
terrain

terreny de fora n masc
territoire des fausses balles

terreny de pràctiques n masc
terrain d'exercice

terreny en reparació n masc
terrain en réparation

terreny legal n masc
territoire des bonnes balles

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
terrestre

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
terrible

terrissa /teˈri.sa/ /təˈri.sa/ n fem
argile de poterie

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
potier

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
territoire

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
territorial

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
terreur

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terrorisme

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
terroriste

terroritzar /te.ro.ɾiˈd͡za/ /te.ro.ɾiˈza/ /te.ro.ɾiˈzaɾ/ /tə.ro.ɾiˈd͡za/ /tə.ru.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept terroritz terroritza terroritzada terroritzades terroritzam terroritzant terroritzar terroritzara terroritzaran terroritzarem terroritzaren terroritzares terroritzareu terroritzaria terroritzarien terroritzaries terroritzarà terroritzaràs terroritzaré terroritzaríem terroritzaríeu terroritzassen terroritzasses terroritzassin terroritzassis terroritzat terroritzats terroritzau terroritzava terroritzaven terroritzaves terroritze terroritzem terroritzen terroritzes terroritzessen terroritzesses terroritzessin terroritzessis terroritzeu terroritzi terroritzin terroritzis terroritzo terroritzà terroritzàrem terroritzàreu terroritzàs terroritzàssem terroritzàsseu terroritzàssim terroritzàssiu terroritzàvem terroritzàveu terroritzés terroritzéssem terroritzésseu terroritzéssim terroritzéssiu terroritzí val v
terroriser

terròs /teˈrɔs/ /təˈrɔs/ n masc
motte
Grup compactat de terra.
morceau
Ració de sucre compactada en forma de cub.

terrós /teˈros/ adj masc
terreux

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ n fem
tertulia
Reunió informal i periòdica de gent per a conversar, o debatre i compartir idees i opinions sobre un tema.
talk-show
(mitjans de comunicació) Programa de ràdio o televisió amb comentadors, sota la direcció d’un moderador, que conversen o debaten sobre un tema d’actualitat o amb un convidat.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
thérapie

teràpia de grup n fem
thérapie de groupe

terça /ˈtɛr.sa/ /ˈtɛr.sə/ /ˈtɛɾ.sa/ /ˈtɛɾ.sɛ/ n fem
tierce

tes /tes/ /təs/ /təs/ /ˈtes/ /ˈtɛs/ /ˈtɛs/ adj masc
raide

tesar /teˈza/ /teˈzaɾ/ /təˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tes tesa tesada tesades tesam tesant tesar tesara tesaran tesarem tesaren tesares tesareu tesaria tesarien tesaries tesarà tesaràs tesaré tesaríem tesaríeu tesassen tesasses tesassin tesassis tesat tesats tesau tesava tesaven tesaves tese tesem tesen teses tesessen tesesses tesessin tesessis teseu tesi tesin tesis teso tesà tesàrem tesàreu tesàs tesàssem tesàsseu tesàssim tesàssiu tesàvem tesàveu tesés teséssem tesésseu teséssim teséssiu tesí val v
raidir
Posar tesa una cosa.

tesaurus /teˈzaw.ɾus/ /təˈzaw.ɾus/ n masc
thésaurus

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
thèse

tesi doctoral n fem
thèse

tesina /teˈzi.na/ /təˈzi.nə/ n fem
mémoire

test /ˈtest/ adj masc
raide
Tens, rígid.

test /ˈtest/ n masc
pot
Vas gran de terrissa que sol servir per plantar-hi flors.
test
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.
têt
Tros d'alguna peça de terrissa.

test d'ancoratge n masc
test d'ancrage

test psicomètric n masc
test psychométrique

test sociomètric n masc
test sociométrique

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
tête
Cap d'una persona o animal.
Part anterior, frontal, d'una cosa.
Mena de closca que cobreix el cos de les garoines.
couvercle tête
Tap o part anterior de les bótes i barrils.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
testament

testar /tesˈta/ /tesˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept test testa testada testades testam testant testar testara testaran testarem testaren testares testareu testaria testarien testaries testarà testaràs testaré testaríem testaríeu testassen testasses testassin testassis testat testats testau testava testaven testaves teste testem testen testes testessen testesses testessin testessis testeu testi testin testis testo testà testàrem testàreu testàs testàssem testàsseu testàssim testàssiu testàvem testàveu testés testéssem testésseu testéssim testéssiu testí val v
tester
Fer testament.
Posar a prova, generalment un producte abans de treure'l al mercat.

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
testicule

testicular /tes.ti.kuˈɫaɾ/ /təs.ti.kuˈɫar/ adj
testiculaire

testificar /tes.ti.fiˈka/ /tes.ti.fiˈkaɾ/ /təs.ti.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testific testifica testificada testificades testificam testificant testificar testificara testificaran testificarem testificaren testificares testificareu testificaria testificarien testificaries testificarà testificaràs testificaré testificaríem testificaríeu testificassen testificasses testificassin testificassis testificat testificats testificau testificava testificaven testificaves testifico testificà testificàrem testificàreu testificàs testificàssem testificàsseu testificàssim testificàssiu testificàvem testificàveu testifique testifiquem testifiquen testifiques testifiquessen testifiquesses testifiquessin testifiquessis testifiqueu testifiqui testifiquin testifiquis testifiqués testifiquéssem testifiquésseu testifiquéssim testifiquéssiu testifiquí val v
témoigner
Declara com a testimoni en un acte judicial.

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
témoin

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testimonia testimoniada testimoniades testimoniam testimoniant testimoniar testimoniara testimoniaran testimoniarem testimoniaren testimoniares testimoniareu testimoniaria testimoniarien testimoniaries testimoniarà testimoniaràs testimoniaré testimoniaríem testimoniaríeu testimoniassen testimoniasses testimoniassin testimoniassis testimoniat testimoniats testimoniau testimoniava testimoniaven testimoniaves testimonie testimoniem testimonien testimonies testimoniessen testimoniesses testimoniessin testimoniessis testimonieu testimonii testimonio testimonià testimoniàrem testimoniàreu testimoniàs testimoniàssem testimoniàsseu testimoniàssim testimoniàssiu testimoniàvem testimoniàveu testimoniés testimoniéssem testimoniésseu testimoniéssim testimoniéssiu testimonií testimoniï testimoniïn testimoniïs val v
témoigner
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testostérone

tet /ˈtet/ /ˈtɛt/ n fem
tèt

tetagrama /te.taˈɣɾa.ma/ /tə.təˈɣɾa.mə/ n masc
thétagramme

tetanitzar /te.ta.niˈd͡za/ /te.ta.niˈzaɾ/ /tə.tə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tetanitz tetanitza tetanitzada tetanitzades tetanitzam tetanitzant tetanitzar tetanitzara tetanitzaran tetanitzarem tetanitzaren tetanitzares tetanitzareu tetanitzaria tetanitzarien tetanitzaries tetanitzarà tetanitzaràs tetanitzaré tetanitzaríem tetanitzaríeu tetanitzassen tetanitzasses tetanitzassin tetanitzassis tetanitzat tetanitzats tetanitzau tetanitzava tetanitzaven tetanitzaves tetanitze tetanitzem tetanitzen tetanitzes tetanitzessen tetanitzesses tetanitzessin tetanitzessis tetanitzeu tetanitzi tetanitzin tetanitzis tetanitzo tetanitzà tetanitzàrem tetanitzàreu tetanitzàs tetanitzàssem tetanitzàsseu tetanitzàssim tetanitzàssiu tetanitzàvem tetanitzàveu tetanitzés tetanitzéssem tetanitzésseu tetanitzéssim tetanitzéssiu tetanitzí val v
tétaniser

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
tétine

tetraedre /te.tɾaˈe.ðɾe/ /tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ n masc
tétraèdre

tetragonur de Cuvier n masc
tétragonure de Cuvier

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
tétraplégie

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
tuile
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
toit

teuladell n masc
planche

teular /tewˈɫa/ /tewˈɫaɾ/ /təwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teul teula teulada teulades teulam teulant teular teulara teularan teularem teularen teulares teulareu teularia teularien teularies teularà teularàs teularé teularíem teularíeu teulassen teulasses teulassin teulassis teulat teulats teulau teulava teulaven teulaves teule teulem teulen teules teulessen teulesses teulessin teulessis teuleu teuli teulin teulis teulo teulà teulàrem teulàreu teulàs teulàssem teulàsseu teulàssim teulàssiu teulàvem teulàveu teulés teuléssem teulésseu teuléssim teuléssiu teulí val v
tuiler

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
texte

text lliure n masc
texte libre

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
texture
Estructura dels fils d'un teixit.
(videojocs) Propietat d'un objecte gràfic relativa a l'aspecte del material que el compon.

texturar /teks.tuˈɾa/ /teks.tuˈɾaɾ/ /təks.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept textur textura texturada texturades texturam texturant texturar texturara texturaran texturarem texturaren texturares texturareu texturaria texturarien texturaries texturarà texturaràs texturaré texturaríem texturaríeu texturassen texturasses texturassin texturassis texturat texturats texturau texturava texturaven texturaves texture texturem texturen textures texturessen texturesses texturessin texturessis textureu texturi texturin texturis texturo texturà texturàrem texturàreu texturàs texturàssem texturàsseu texturàssim texturàssiu texturàvem texturàveu texturés texturéssem texturésseu texturéssim texturéssiu texturí val v
texturer

texà /təkˈsa/ n masc
jean
(plural) Tipus de pantalons, generalment blaus, de teixit gruixut de cotó.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
théorique
Relatiu o pertanyent a la teoria.

teòric /teˈɔ.ɾik/ n masc
théoricien
Persona versada en la part teòrica d'una ciència, disciplina...

teòricament /teˌɔ.ɾi.kaˈmen/ /teˌɔ.ɾi.kaˈment/ /teˌɔ.ɾi.kəˈmen/ /teˌɔ.ɾi.kəˈment/ adv
théoriquement

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ n fem
théurgie

threesome n masc
threesome

tia /ˈti.a/ n fem
tante tatie

tia valenciana n fem
tante deuxième

tibantor /ti.banˈtoɾ/ /ti.βanˈto/ /ti.βənˈto/ n fem
tension
Qualitat o grau d’estar tibant.
(figuradament) Gran tensió de relacions entre persones o col·lectius.

tibar /tiˈbaɾ/ /tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tib tiba tibada tibades tibam tibant tibar tibara tibaran tibarem tibaren tibares tibareu tibaria tibarien tibaries tibarà tibaràs tibaré tibaríem tibaríeu tibassen tibasses tibassin tibassis tibat tibats tibau tibava tibaven tibaves tibe tibem tiben tibes tibessen tibesses tibessin tibessis tibeu tibi tibin tibis tibo tibà tibàrem tibàreu tibàs tibàssem tibàsseu tibàssim tibàssiu tibàvem tibàveu tibés tibéssem tibésseu tibéssim tibéssiu tibí val v
tendre

tibat /tiˈβat/ adj masc
guindé

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
tibétain
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
Tibétain tibétain
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
tibétain
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ adj
veule
(també substantivat) Poc seriós, inconsistent i amb presumpcions ridícules.

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ n fem
chiasse
(col·loquial) cagarada

tifinag /ti.fiˈnak/ n masc
tifinagh

tifoïdal /ti.fo.iˈðaɫ/ /ti.fu.iˈðaɫ/ adj
typhoïdique

tifus /ˈti.fus/ n masc
typhus

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tigre tigresse

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ n fem
tigresse
Femella del tigre.
(col·loquial) Dona provocativa i activa sexualment.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
tige

tiktok /tikˈtɔk/ n masc
tiktok

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
timbale

timbalejar /tim.ba.leˈd͡ʒaɾ/ /tim.ba.leˈʒa/ /tim.bə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept timbalege timbalegem timbalegen timbaleges timbalegessen timbalegesses timbalegessin timbalegessis timbalegeu timbalegi timbalegin timbalegis timbalegés timbalegéssem timbalegésseu timbalegéssim timbalegéssiu timbalegí timbaleig timbaleja timbalejada timbalejades timbalejam timbalejant timbalejar timbalejara timbalejaran timbalejarem timbalejaren timbalejares timbalejareu timbalejaria timbalejarien timbalejaries timbalejarà timbalejaràs timbalejaré timbalejaríem timbalejaríeu timbalejassen timbalejasses timbalejassin timbalejassis timbalejat timbalejats timbalejau timbalejava timbalejaven timbalejaves timbalejo timbalejà timbalejàrem timbalejàreu timbalejàs timbalejàssem timbalejàsseu timbalejàssim timbalejàssiu timbalejàvem timbalejàveu val v
tambouriner

timbaler /tim.baˈɫe/ /tim.baˈɫeɾ/ /tim.bəˈɫe/ n masc
timbalier

timbrar /timˈbɾa/ /timˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept timbr timbra timbrada timbrades timbram timbrant timbrar timbrara timbraran timbrarem timbraren timbrares timbrareu timbraria timbrarien timbraries timbrarà timbraràs timbraré timbraríem timbraríeu timbrassen timbrasses timbrassin timbrassis timbrat timbrats timbrau timbrava timbraven timbraves timbre timbrem timbren timbres timbressen timbresses timbressin timbressis timbreu timbri timbrin timbris timbro timbrà timbràrem timbràreu timbràs timbràssem timbràsseu timbràssim timbràssiu timbràvem timbràveu timbrés timbréssem timbrésseu timbréssim timbréssiu timbrí val v
timbrer
Segellar amb timbre.

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
timbre
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Segell estampat en un document com a marca dels drets a pagar.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.
sonnette
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
timidité

timonejar /ti.mo.neˈd͡ʒa/ /ti.mo.neˈd͡ʒaɾ/ /ti.mu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept timonege timonegem timonegen timoneges timonegessen timonegesses timonegessin timonegessis timonegeu timonegi timonegin timonegis timonegés timonegéssem timonegésseu timonegéssim timonegéssiu timonegí timoneig timoneja timonejada timonejades timonejam timonejant timonejar timonejara timonejaran timonejarem timonejaren timonejares timonejareu timonejaria timonejarien timonejaries timonejarà timonejaràs timonejaré timonejaríem timonejaríeu timonejassen timonejasses timonejassin timonejassis timonejat timonejats timonejau timonejava timonejaven timonejaves timonejo timonejà timonejàrem timonejàreu timonejàs timonejàssem timonejàsseu timonejàssim timonejàssiu timonejàvem timonejàveu val v
gouverner

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
barreur timonier
Qui governa el timó d'una nau.

timpanofonia n fem
tympanophonie

timpà /timˈpa/ n masc
tympan
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.
(arquitectura clàssica) frontó

timó /tiˈmo/ n masc
gouvernail safran

tina /ˈti.na/ /ˈti.nə/ n fem
pot

tinell /tiˈneʎ/ n masc
placard
Prestatge per posar plats.
salle
Saló principal en una casa senyorial.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ adj masc
résistant
Que resisteix els esforços per deformar-lo.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
lieutenant
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.
adjoint
Persona que ocupa el lloc d'un altre, a qui representa.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n neut
possesseur
Persona que té o posseeix alguna cosa.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
encre

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
encrier

tintorera /tin.toˈɾe.ɾa/ /tin.toˈɾe.ɾə/ /tin.tuˈɾe.ɾə/ n fem
peau bleu

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ n fem
teigne
Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.
tinya
Instrument membranòfon de percussió similar a un tambor propi de la zona dels Andes.

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
théorbe

tip /ˈtip/ adj masc
plein
Que ha satisfet de la necessitat d'aliment.
fatigué
Que ja en té prou, cansat i enutjat.

tiquet /tiˈket/ /tiˈkɛt/ n masc
ticket

tir /ˈtir/ n masc
relais
(beisbol) Acció d'un defensor d'enviar la pilota a un company d'equip per eliminar un corredor.
tir
(petanca, botxes) Llançament d'una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tir a la saltada n masc
tir à la sautée

tir a raspall n masc
tir à la raclette

tir al ferro n masc
tir au fer

tir al tauler n masc
lancer à l'aide du panneau

tir alt n masc
tir levé

tir amb dues mans n masc
lancer à deux mains

tir amb una mà n masc
lancer à une main

tir curt n masc
lancer de près

tir d'arrossegament n masc
tir balayé

tir de canell n masc
tir du poignet

tir de cullera n masc
coup en cuillère

tir de dreta n masc
coup droit

tir de lluny n masc
tir de loin

tir de mitjana distància n masc
tir à mi-distance

tir de pantalla n masc
tir voilé

tir de penal n masc
coup de pied de punition

tir de revés n masc
coup de revers

tir des de sota n masc
lancer par-dessous

tir directe n masc
lancer direct

tir en safata n masc
tir déposé

tir estàtic n masc
tir à l'arrêt

tir fallat n masc
tir manqué

tir lliure n masc
coup franc
(esports de pilota) Penalització imposada a un equip com a conseqüència de la comissió d'una falta, que consisteix en la concessió d'un llançament a l'altre equip des del mateix punt on s'ha comès la falta.
lancer franc
(basquetbol) Llançament executat per un jugador situat darrere la línia de tirs lliures i dintre el semicercle, sense obstacles entre ell i la cistella, que l'àrbitre concedeix com a conseqüència d'una falta.

tir lliure addicional n masc
lancer franc supplémentaire

tir lliure directe n masc
coup franc direct

tir lliure indirecte n masc
coup franc indirect

tir ras n masc
tir à ras de terre

tir ràpid n masc
tir rapide

tir sec n masc
tir frappé court

tira /ˈti.ɾa/ /ˈti.ɾə/ n fem
bande
Tros llarg i prim de roba, de paper o altre material.
rangée
Filera de coses.

tira de reforç n fem
bandage de protection

tirabec /ti.ɾaˈbek/ /ti.ɾəˈβek/ n masc
pois mange-tout

tirabuixó /ˌti.ɾa.bujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βuˈʃo/ /ˌti.ɾə.βuˈʃo/ n masc
tire-bouchon
Rull llarg de cabells en forma d’espiral.

tirada /tiˈɾa.ða/ /tiˈɾa.ðə/ n fem
tir
Acció de tirar, llançant quelcom o disparant un arma.
vogue
Tendència d'una persona en relació a una habilitat personal, preferència per practicar una activitat.
tractus
Espai, distància de lloc o de temps.
match
(pentatló modern, esports de pilota, caça, pesca i tir) Torn habitual d'un participant en una prova, un encontre o una competició de tirs o llançaments contra un blanc, constituït per un conjunt d'intents.

tirador /ti.ɾaˈðo/ /ti.ɾaˈðoɾ/ /ti.ɾəˈðo/ n masc
tireur
(petanca, botxes) Jugador, generalment el que actua en últim lloc, encarregat de tirar.

tiranitzar /ti.ɾa.niˈd͡za/ /ti.ɾa.niˈzaɾ/ /ti.ɾə.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tiranitz tiranitza tiranitzada tiranitzades tiranitzam tiranitzant tiranitzar tiranitzara tiranitzaran tiranitzarem tiranitzaren tiranitzares tiranitzareu tiranitzaria tiranitzarien tiranitzaries tiranitzarà tiranitzaràs tiranitzaré tiranitzaríem tiranitzaríeu tiranitzassen tiranitzasses tiranitzassin tiranitzassis tiranitzat tiranitzats tiranitzau tiranitzava tiranitzaven tiranitzaves tiranitze tiranitzem tiranitzen tiranitzes tiranitzessen tiranitzesses tiranitzessin tiranitzessis tiranitzeu tiranitzi tiranitzin tiranitzis tiranitzo tiranitzà tiranitzàrem tiranitzàreu tiranitzàs tiranitzàssem tiranitzàsseu tiranitzàssim tiranitzàssiu tiranitzàvem tiranitzàveu tiranitzés tiranitzéssem tiranitzésseu tiranitzéssim tiranitzéssiu tiranitzí val v
tyranniser
Dominar, manar amb tirania.
Actuar de forma impositiva, com un tirà.

tirant /tiˈɾan/ /tiˈɾant/ n masc
sangle

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tir tira tirada tirades tiram tirant tirar tirara tiraran tirarem tiraren tirares tirareu tiraria tirarien tiraries tirarà tiraràs tiraré tiraríem tiraríeu tirassen tirasses tirassin tirassis tirat tirats tirau tirava tiraven tiraves tire tirem tiren tires tiressen tiresses tiressin tiressis tireu tiri tirin tiris tiro tirà tiràrem tiràreu tiràs tiràssem tiràsseu tiràssim tiràssiu tiràvem tiràveu tirés tiréssem tirésseu tiréssim tiréssiu tirí val v
tirer
Fer força cap a si per portar algun pes.
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.
aller
Prendre una direcció determinada.
lacer
Llançar amb la mà alguna cosa.
(esports de pilota) llançar
mettre
Deixar anar una cosa dins d'una altra.
relayer
(beisbol) Enviar, un defensor, la pilota a un company d'equip per eliminar un corredor.

tirassar /ti.ɾaˈsa/ /ti.ɾaˈsaɾ/ /ti.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tirassa tirassada tirassades tirassam tirassant tirassar tirassara tirassaran tirassarem tirassaren tirassares tirassareu tirassaria tirassarien tirassaries tirassarà tirassaràs tirassaré tirassaríem tirassaríeu tirassassen tirassasses tirassassin tirassassis tirassat tirassats tirassau tirassava tirassaven tirassaves tirasse tirassem tirassen tirasses tirassessen tirassesses tirassessin tirassessis tirasseu tirassi tirassin tirassis tirasso tirassà tirassàrem tirassàreu tirassàs tirassàssem tirassàsseu tirassàssim tirassàssiu tirassàvem tirassàveu tirassés tirasséssem tirassésseu tirasséssim tirasséssiu tirassí tiràs val v
râteler
(agricultura) Passar el tiràs per arreplegar restes.
Passar el tiràs per netejar el terra.

tireta /tiˈɾe.ta/ /tiˈɾə.tə/ /tiˈɾɛ.tə/ n fem
pansement
Tros d'esparadrap amb un petit apòsit utilitzat per a protegir petites ferides.

tiroteig /ti.ɾoˈtet͡ʃ/ /ti.ɾoˈtət͡ʃ/ /ti.ɾuˈtɛt͡ʃ/ n masc
fusillade

tirotejar /ti.ɾo.teˈd͡ʒa/ /ti.ɾo.teˈd͡ʒaɾ/ /ti.ɾo.teˈʒa/ /ti.ɾo.təˈd͡ʒa/ /ti.ɾu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tirotege tirotegem tirotegen tiroteges tirotegessen tirotegesses tirotegessin tirotegessis tirotegeu tirotegi tirotegin tirotegis tirotegés tirotegéssem tirotegésseu tirotegéssim tirotegéssiu tirotegí tiroteig tiroteja tirotejada tirotejades tirotejam tirotejant tirotejar tirotejara tirotejaran tirotejarem tirotejaren tirotejares tirotejareu tirotejaria tirotejarien tirotejaries tirotejarà tirotejaràs tirotejaré tirotejaríem tirotejaríeu tirotejassen tirotejasses tirotejassin tirotejassis tirotejat tirotejats tirotejau tirotejava tirotejaven tirotejaves tirotejo tirotejà tirotejàrem tirotejàreu tirotejàs tirotejàssem tirotejàsseu tirotejàssim tirotejàssiu tirotejàvem tirotejàveu val v
tirer

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
thyroïde

tiroïditis /ti.ɾo.iˈði.tis/ /ti.ɾu.iˈði.tis/ n fem
thyroïdite

tirànicament /tiˌɾa.ni.kaˈmen/ /tiˌɾa.ni.kaˈment/ /tiˌɾa.ni.kəˈmen/ /tiˌɾa.ni.kəˈment/ adv
tyranniquement

tisi /ˈti.zi/ n fem
phtisie

tisora /tiˈzo.ɾa/ /tiˈzo.ɾə/ n fem
tir en ciseaux
(futbol) Xut de volea en què el jugador colpeja la pilota amb un moviment alternatiu de cames en l'aire.

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
ciseaux
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
titane

titella /tiˈte.ʎa/ /tiˈte.ʎə/ n masc
marionette

titil·lar /ti.tiɫˈɫa/ /ti.tiɫˈɫaɾ/ /ti.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titil titil·la titil·lada titil·lades titil·lam titil·lant titil·lar titil·lara titil·laran titil·larem titil·laren titil·lares titil·lareu titil·laria titil·larien titil·laries titil·larà titil·laràs titil·laré titil·laríem titil·laríeu titil·lassen titil·lasses titil·lassin titil·lassis titil·lat titil·lats titil·lau titil·lava titil·laven titil·laves titil·le titil·lem titil·len titil·les titil·lessen titil·lesses titil·lessin titil·lessis titil·leu titil·li titil·lin titil·lis titil·lo titil·là titil·làrem titil·làreu titil·làs titil·làssem titil·làsseu titil·làssim titil·làssiu titil·làvem titil·làveu titil·lés titil·léssem titil·lésseu titil·léssim titil·léssiu titil·lí val v
titiller

titllar /tiɫˈɫa/ /tiʎˈʎa/ /tiʎˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titll titlla titllada titllades titllam titllant titllar titllara titllaran titllarem titllaren titllares titllareu titllaria titllarien titllaries titllarà titllaràs titllaré titllaríem titllaríeu titllassen titllasses titllassin titllassis titllat titllats titllau titllava titllaven titllaves titlle titllem titllen titlles titllessen titllesses titllessin titllessis titlleu titlli titllin titllis titllo titllà titllàrem titllàreu titllàs titllàssem titllàsseu titllàssim titllàssiu titllàvem titllàveu titllés titlléssem titllésseu titlléssim titlléssiu titllí val v
taxer
Qualificar a algú de manera desfavorable.

titolitis /ti.toˈɫi.tis/ /ti.tuˈɫi.tis/ n fem
inflation des diplômes

titubejar /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titubege titubegem titubegen titubeges titubegessen titubegesses titubegessin titubegessis titubegeu titubegi titubegin titubegis titubegés titubegéssem titubegésseu titubegéssim titubegéssiu titubegí titubeig titubeja titubejada titubejades titubejam titubejant titubejar titubejara titubejaran titubejarem titubejaren titubejares titubejareu titubejaria titubejarien titubejaries titubejarà titubejaràs titubejaré titubejaríem titubejaríeu titubejassen titubejasses titubejassin titubejassis titubejat titubejats titubejau titubejava titubejaven titubejaves titubejo titubejà titubejàrem titubejàreu titubejàs titubejàssem titubejàsseu titubejàssim titubejàssiu titubejàvem titubejàveu val v
tituber
Perdre part de l'equilibri, de l'estabilitat.
hésiter
Dubtar, no saber resoldre.

titulació /ti.tu.ɫa.siˈo/ /ti.tu.ɫə.siˈo/ n fem
diplôme tirage
títol acadèmic
(química) Anàlisi quantitativa de la presència d'una substància en una dissolució.

titular /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫaɾ/ adj
titulaire

titular /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept titul titula titulada titulades titulam titulant titular titulara titularan titularem titularen titulares titulareu titularia titularien titularies titularà titularàs titularé titularíem titularíeu titulassen titulasses titulassin titulassis titulat titulats titulau titulava titulaven titulaves titule titulem titulen titules titulessen titulesses titulessin titulessis tituleu tituli titulin titulis titulo titulà titulàrem titulàreu titulàs titulàssem titulàsseu titulàssim titulàssiu titulàvem titulàveu titulés tituléssem titulésseu tituléssim tituléssiu titulí val v
intituler
Posar títol, inscripció o nom a alguna cosa.

tità /tiˈta/ n masc
Titan
(mitologia grega) Cadascun dels fills d’Urà i de Gea (el Cel i la Terra) amb una força prodigiosa.
titan
Persona que destaca per la seva força física o la capacitat intel·lectual.

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
titanique
(mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.
(química) Relatiu o pertanyent al titani.
titanesque
De gran envergadura, gegantí.

tió /tiˈo/ n masc
bois

to /ˈtɔ/ n masc
ton

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
toboggan glissoire

toc /ˈtɔk/ n masc
touche
Acció de tocar.
(esports de raqueta) Manera d'impulsar la pilota o el volant en què el jugador la colpeja amb precisió, suavitat i habilitat.
sortie en touche
(rugbi) Fet d'entrar en contacte amb la línia de toc o de traspassar-la la pilota o bé el jugador que porta la pilota.
amorti
(beisbol) Acció de colpejar la pilota amb el bat gairebé sense impuls, de manera que quedi esmorteïda.

toc d'assaig n masc
touche de but

toc de bloqueig n masc
touche du bloc

toc de pilota n masc
frappe de balle
(futbol) Acció i efecte d'impulsar suaument la pilota amb el peu o amb el cap.
touche
(voleibol) Acció i efecte d'un jugador de tocar la pilota o de ser tocat per la pilota.

toc de queda n masc
couvre-feu

toc de sorpresa n masc
coup retenu

toc de sorpresa arrossegat n masc
coup retenu tiré

toc de sorpresa impulsat n masc
coup retenu poussé

toc il·legal n masc
touche illegale

toc simultani n masc
touche simultanée

toc suïcida n masc
risque-tout

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
toucher
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.
jouer
Fer sonar un instrument musical.

tocar ferro /to.kaɾ /to.kəɾ /tu.kər v
toucher du bois

tocar-hi /toˈka.ɾi/ /tuˈka.ɾi/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
en toucher
(col·loquial) Tenir seny per entendre.

tocat /toˈkat/ /tuˈkat/ n masc
toucher

tocat a terra n masc
touché à terre

tocat de defensa n masc
touché en but

tofoner /to.foˈne/ /to.foˈneɾ/ /tu.fuˈne/ n masc
truffier

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
toge

toia /ˈtɔ.ja/ /ˈtɔ.jɔ/ /ˈtɔ.jə/ n fem
bouquet

tolerable /to.ɫeˈɾa.bɫe/ /to.ɫeˈɾa.βɫe/ /to.ɫeˈɾab.bɫe/ /to.ɫəˈɾab.bɫə/ /tu.ɫəˈɾa.βɫə/ /tu.ɫəˈɾab.bɫə/ adj
intolérable

tolerar /to.leˈɾa/ /to.leˈɾaɾ/ /tu.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toler tolera tolerada tolerades toleram tolerant tolerar tolerara toleraran tolerarem toleraren tolerares tolerareu toleraria tolerarien toleraries tolerarà toleraràs toleraré toleraríem toleraríeu tolerassen tolerasses tolerassin tolerassis tolerat tolerats tolerau tolerava toleraven toleraves tolere tolerem toleren toleres toleressen toleresses toleressin toleressis tolereu toleri tolerin toleris tolero tolerà toleràrem toleràreu toleràs toleràssem toleràsseu toleràssim toleràssiu toleràvem toleràveu tolerés toleréssem tolerésseu toleréssim toleréssiu tolerí val v
tolérer
Acceptar alguna cosa encara que no s'hi estigui d'acord.

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
tolérance

tolerància a la frustració n fem
tolérance à la frustration

tolir-se /toˈliɾ.se/ /tuˈlir.sə/ bal n-occ occ sept toleix toleixen toleixes toleixi toleixin toleixis toleixo tolesc tolesqui tolesquin tolesquis tolia tolida tolides tolien tolies toliguem toligueu tolim tolint tolir tolira toliran tolirem toliren tolires tolireu toliria tolirien toliries tolirà toliràs toliré toliríem toliríeu tolisc tolisca tolisquen tolisques tolissen tolisses tolissin tolissis tolit tolits toliu tolix tolixen tolixes tolixo tolí tolíem tolíeu tolírem tolíreu tolís tolíssem tolísseu tolíssim tolíssiu val v
épuiser

toll /ˈtoʎ/ n masc
flaque
Clot, natural o artificial, on hi ha aigua acumulada.
Petita quantitat d'aigua o d'un altre líquid escampada per terra, generalment de poca profunditat.
étang
En un riu, indret on l'aigua té una profunditat més gran que la mitjana i té poc moviment.
Un clot natural, ple d'aigua que s'aprofita per a rentar roba.

tolosà /to.ɫoˈza/ /tu.ɫuˈza/ adj masc
toulousain
Relatiu o pertanyent a Tolosa.

tolosà /to.ɫoˈza/ /tu.ɫuˈza/ n masc
toulousain
Persona que habita o és originària de Tolosa.

tol·le-tol·le /ˌtɔ.ɫeˈtɔ.ɫe/ /ˌtɔ.ɫəˈtɔ.ɫə/ /ˌtɔɫ.ɫeˈtɔɫ.ɫe/ /ˌtɔɫ.ɫəˈtɔɫ.ɫə/ n masc
tollé

tom /ˈtom/ n masc
tome

tomar /toˈma/ /tuˈma/ v
prendre
(oriental) Para la mà, estendre una tela, per agafar al vol una cosa que cau.
tomber
(mallorquí) Fer caure a cops o empentes.

tomb /ˈtom/ /ˈtomp/ /ˈtomp/ n masc
chute
Canvi de direcció complet que experimenta un cos, per exemple quan cau.
tour
Canvi de direcció mentre hom s'està desplaçant.
promenade
Passejada curta.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
tombeau tombe

tombak n masc
tombak

tomballar /tom.baˈʎa/ /tom.baˈʎaɾ/ /tom.bəˈʎa/ /tum.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tomball tomballa tomballada tomballades tomballam tomballant tomballar tomballara tomballaran tomballarem tomballaren tomballares tomballareu tomballaria tomballarien tomballaries tomballarà tomballaràs tomballaré tomballaríem tomballaríeu tomballassen tomballasses tomballassin tomballassis tomballat tomballats tomballau tomballava tomballaven tomballaves tomballe tomballem tomballen tomballes tomballessen tomballesses tomballessin tomballessis tomballeu tomballi tomballin tomballis tomballo tomballà tomballàrem tomballàreu tomballàs tomballàssem tomballàsseu tomballàssim tomballàssiu tomballàvem tomballàveu tomballés tomballéssem tomballésseu tomballéssim tomballéssiu tomballí val v
rouler

tombar /tomˈba/ /tomˈbaɾ/ /tumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tomb tomba tombada tombades tombam tombant tombar tombara tombaran tombarem tombaren tombares tombareu tombaria tombarien tombaries tombarà tombaràs tombaré tombaríem tombaríeu tombassen tombasses tombassin tombassis tombat tombats tombau tombava tombaven tombaves tombe tombem tomben tombes tombessen tombesses tombessin tombessis tombeu tombi tombin tombis tombo tombà tombàrem tombàreu tombàs tombàssem tombàsseu tombàssim tombàssiu tombàvem tombàveu tombés tombéssem tombésseu tombéssim tombéssiu tombí val v
tourner
Girar una cosa d'una part a una altra.
Girar, canviar de direcció.
renverser
Fer caure.
(bitlles) Colpejar una o més bitlles directament amb l'element llançat amb la mà o bé indirectament per mitjà d'una altra bitlla plantada, de la manera adequada per a aconseguir puntuar.

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
culbute

tombejar /tom.beˈd͡ʒa/ /tom.beˈd͡ʒaɾ/ /tum.bəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tombege tombegem tombegen tombeges tombegessen tombegesses tombegessin tombegessis tombegeu tombegi tombegin tombegis tombegés tombegéssem tombegésseu tombegéssim tombegéssiu tombegí tombeig tombeja tombejada tombejades tombejam tombejant tombejar tombejara tombejaran tombejarem tombejaren tombejares tombejareu tombejaria tombejarien tombejaries tombejarà tombejaràs tombejaré tombejaríem tombejaríeu tombejassen tombejasses tombejassin tombejassis tombejat tombejats tombejau tombejava tombejaven tombejaves tombejo tombejà tombejàrem tombejàreu tombejàs tombejàssem tombejàsseu tombejàssim tombejàssiu tombejàvem tombejàveu val v
creux

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
tomate

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
tonne
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tondosar /ton.doˈza/ /ton.doˈzaɾ/ /tun.duˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tondosa tondosada tondosades tondosam tondosant tondosar tondosara tondosaran tondosarem tondosaren tondosares tondosareu tondosaria tondosarien tondosaries tondosarà tondosaràs tondosaré tondosaríem tondosaríeu tondosassen tondosasses tondosassin tondosassis tondosat tondosats tondosau tondosava tondosaven tondosaves tondose tondosem tondosen tondoses tondosessen tondosesses tondosessin tondosessis tondoseu tondosi tondosin tondosis tondoso tondosà tondosàrem tondosàreu tondosàs tondosàssem tondosàsseu tondosàssim tondosàssiu tondosàvem tondosàveu tondosés tondoséssem tondosésseu tondoséssim tondoséssiu tondosí tondòs val v
tondre

tondre /ˈton.dɾe/ /ˈton.dɾə/ bal occ ton tonc tondran tondre tondrem tondreu tondria tondrien tondries tondrà tondràs tondré tondríem tondríeu tonem tonen tonent toneu tonga tonguem tonguen tonguera tongueren tongueres tongues tonguessen tonguesses tonguessin tonguessis tongueu tongui tonguin tonguis tongué tonguérem tonguéreu tongués tonguéssem tonguésseu tonguéssim tonguéssiu tonguí tonia tonien tonies tons toníem toníeu tos tosa toses tosos val v
tondre

tonell /toˈneʎ/ /tuˈneʎ/ n masc
tonneau
Bóta, especialment grossa de més de 500 litres.

tonificar /to.ni.fiˈka/ /to.ni.fiˈkaɾ/ /tu.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tonific tonifica tonificada tonificades tonificam tonificant tonificar tonificara tonificaran tonificarem tonificaren tonificares tonificareu tonificaria tonificarien tonificaries tonificarà tonificaràs tonificaré tonificaríem tonificaríeu tonificassen tonificasses tonificassin tonificassis tonificat tonificats tonificau tonificava tonificaven tonificaves tonifico tonificà tonificàrem tonificàreu tonificàs tonificàssem tonificàsseu tonificàssim tonificàssiu tonificàvem tonificàveu tonifique tonifiquem tonifiquen tonifiques tonifiquessen tonifiquesses tonifiquessin tonifiquessis tonifiqueu tonifiqui tonifiquin tonifiquis tonifiqués tonifiquéssem tonifiquésseu tonifiquéssim tonifiquéssiu tonifiquí val v
tonifier
Fer fort el cos d'una persona, dotar-lo d'energia.

tonsurar /ton.suˈɾa/ /ton.suˈɾaɾ/ /tun.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tonsur tonsura tonsurada tonsurades tonsuram tonsurant tonsurar tonsurara tonsuraran tonsurarem tonsuraren tonsurares tonsurareu tonsuraria tonsurarien tonsuraries tonsurarà tonsuraràs tonsuraré tonsuraríem tonsuraríeu tonsurassen tonsurasses tonsurassin tonsurassis tonsurat tonsurats tonsurau tonsurava tonsuraven tonsuraves tonsure tonsurem tonsuren tonsures tonsuressen tonsuresses tonsuressin tonsuressis tonsureu tonsuri tonsurin tonsuris tonsuro tonsurà tonsuràrem tonsuràreu tonsuràs tonsuràssem tonsuràsseu tonsuràssim tonsuràssiu tonsuràvem tonsuràveu tonsurés tonsuréssem tonsurésseu tonsuréssim tonsuréssiu tonsurí val v
tonsurer

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
thon

topa-i-corre n masc
bump and run

topar /toˈpa/ /toˈpaɾ/ /tuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept top topa topada topades topam topant topar topara toparan toparem toparen topares topareu toparia toparien toparies toparà toparàs toparé toparíem toparíeu topassen topasses topassin topassis topat topats topau topava topaven topaves tope topem topen topes topessen topesses topessin topessis topeu topi topin topis topo topà topàrem topàreu topàs topàssem topàsseu topàssim topàssiu topàvem topàveu topés topéssem topésseu topéssim topéssiu topí val v
heurter
Xocar, sense gaire violència, amb un obstacle.
tomber
Trobar inesperadament allò que es buscava.

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
topologie

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ n fem
toponymie

topspin n masc
top-spin

topspin lent n masc
top-spin lent

topspin picat n masc
top-spin frappé

topspin ràpid n masc
top-spin rapide

toquejar /to.keˈd͡ʒa/ /to.keˈd͡ʒaɾ/ /tu.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept toquege toquegem toquegen toqueges toquegessen toquegesses toquegessin toquegessis toquegeu toquegi toquegin toquegis toquegés toquegéssem toquegésseu toquegéssim toquegéssiu toquegí toqueig toqueja toquejada toquejades toquejam toquejant toquejar toquejara toquejaran toquejarem toquejaren toquejares toquejareu toquejaria toquejarien toquejaries toquejarà toquejaràs toquejaré toquejaríem toquejaríeu toquejassen toquejasses toquejassin toquejassis toquejat toquejats toquejau toquejava toquejaven toquejaves toquejo toquejà toquejàrem toquejàreu toquejàs toquejàssem toquejàsseu toquejàssim toquejàssiu toquejàvem toquejàveu val v
tripoter

tor /ˈtor/ n masc
tore

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
tourbe

torball n masc
torball

torbar /torˈβa/ /toɾˈba/ /toɾˈbaɾ/ /toɾˈβa/ /turˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torb torba torbada torbades torbam torbant torbar torbara torbaran torbarem torbaren torbares torbareu torbaria torbarien torbaries torbarà torbaràs torbaré torbaríem torbaríeu torbassen torbasses torbassin torbassis torbat torbats torbau torbava torbaven torbaves torbe torbem torben torbes torbessen torbesses torbessin torbessis torbeu torbi torbin torbis torbo torbà torbàrem torbàreu torbàs torbàssem torbàsseu torbàssim torbàssiu torbàvem torbàveu torbés torbéssem torbésseu torbéssim torbéssiu torbí val v
troubler

torbonada /toɾ.boˈna.ða/ /toɾ.boˈna.ðə/ /tur.buˈna.ðə/ n fem
grain

torcar /torˈka/ /toɾˈka/ /toɾˈkaɾ/ /tulˈka/ /turˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torc torca torcada torcades torcam torcant torcar torcara torcaran torcarem torcaren torcares torcareu torcaria torcarien torcaries torcarà torcaràs torcaré torcaríem torcaríeu torcassen torcasses torcassin torcassis torcat torcats torcau torcava torcaven torcaves torco torcà torcàrem torcàreu torcàs torcàssem torcàsseu torcàssim torcàssiu torcàvem torcàveu torque torquem torquen torques torquessen torquesses torquessin torquessis torqueu torqui torquin torquis torqués torquéssem torquésseu torquéssim torquéssiu torquí val v
torcher

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
bras de fer

torcejar /tor.seˈd͡ʒa/ /toɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /tur.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torcege torcegem torcegen torceges torcegessen torcegesses torcegessin torcegessis torcegeu torcegi torcegin torcegis torcegés torcegéssem torcegésseu torcegéssim torcegéssiu torcegí torceig torceja torcejada torcejades torcejam torcejant torcejar torcejara torcejaran torcejarem torcejaren torcejares torcejareu torcejaria torcejarien torcejaries torcejarà torcejaràs torcejaré torcejaríem torcejaríeu torcejassen torcejasses torcejassin torcejassis torcejat torcejats torcejau torcejava torcejaven torcejaves torcejo torcejà torcejàrem torcejàreu torcejàs torcejàssem torcejàsseu torcejàssim torcejàssiu torcejàvem torcejàveu val v
gauchir

tord /ˈtort/ adj masc
gris

tord /ˈtort/ n masc
grive muscienne

tord flassader n masc
rouquié

tord lloro n masc
coquette

tord massot n masc
merle

tord roquer n masc
crénilabre mélops
Peix de la família dels làbrids, de color variable segons l’hàbitat, amb una taca de mitja lluna darrere l’ull (Symphodus melops).

torejar /to.ɾeˈd͡ʒa/ /to.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torege toregem toregen toreges toregessen toregesses toregessin toregessis toregeu toregi toregin toregis toregés toregéssem toregésseu toregéssim toregéssiu toregí toreig toreja torejada torejades torejam torejant torejar torejara torejaran torejarem torejaren torejares torejareu torejaria torejarien torejaries torejarà torejaràs torejaré torejaríem torejaríeu torejassen torejasses torejassin torejassis torejat torejats torejau torejava torejaven torejaves torejo torejà torejàrem torejàreu torejàs torejàssem torejàsseu torejàssim torejàssiu torejàvem torejàveu val v
toréer
Lluitar, combatre amb els toros a la plaça.

tori n masc
thorium

torn /ˈtorn/ n masc
tour tour de potier
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
tour
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
retour
Camí de retorn al punt de partida.
virer refrain
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.
relance
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Acció de colpejar la pilota o el volant enviat per l'adversari fent-lo passar per sobre la xarxa o bé fent-lo impactar contra el frontis.
point à refaire
(pilota basca) Repetició del servei efectuada pel servidor, si és possible amb la mateixa pilota, a conseqüència de l'acció d'un jugador de destorbar-ne involuntàriament un altre, d'haver tocat la pilota el cos d'un adversari o un objecte aliè al joc o bé d'haver-se trencat la pilota abans d'arribar al frontis.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornade

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
retourner
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
rendre
Donar al propietari una cosa rebuda.
relancer
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Colpejar la pilota o el volant enviat per l'adversari fent-lo passar per sobre la xarxa o bé fent-lo impactar contra el frontis.

tornar-s'hi /toɾˈnaɾ.si/ /turˈnar.si/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
rendre la monnaie de sa pièce

tornassolar /tor.na.soˈɫa/ /toɾ.na.soˈɫa/ /toɾ.na.soˈɫaɾ/ /toɾ.nə.soˈɫa/ /tur.nə.suˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tornassol tornassola tornassolada tornassolades tornassolam tornassolant tornassolar tornassolara tornassolaran tornassolarem tornassolaren tornassolares tornassolareu tornassolaria tornassolarien tornassolaries tornassolarà tornassolaràs tornassolaré tornassolaríem tornassolaríeu tornassolassen tornassolasses tornassolassin tornassolassis tornassolat tornassolats tornassolau tornassolava tornassolaven tornassolaves tornassole tornassolem tornassolen tornassoles tornassolessen tornassolesses tornassolessin tornassolessis tornassoleu tornassoli tornassolin tornassolis tornassolo tornassolà tornassolàrem tornassolàreu tornassolàs tornassolàssem tornassolàsseu tornassolàssim tornassolàssiu tornassolàvem tornassolàveu tornassolés tornassoléssem tornassolésseu tornassoléssim tornassoléssiu tornassolí val v
chatoyer

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
tournevis
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

tornejament n masc
tournoi treuil

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tornege tornegem tornegen torneges tornegessen tornegesses tornegessin tornegessis tornegeu tornegi tornegin tornegis tornegés tornegéssem tornegésseu tornegéssim tornegéssiu tornegí torneig torneja tornejada tornejades tornejam tornejant tornejar tornejara tornejaran tornejarem tornejaren tornejares tornejareu tornejaria tornejarien tornejaries tornejarà tornejaràs tornejaré tornejaríem tornejaríeu tornejassen tornejasses tornejassin tornejassis tornejat tornejats tornejau tornejava tornejaven tornejaves tornejo tornejà tornejàrem tornejàreu tornejàs tornejàssem tornejàsseu tornejàssim tornejàssiu tornejàvem tornejàveu val v
tourner
(transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.

tornet n masc
vis

toroïdal /to.ɾo.iˈðaɫ/ /tu.ɾu.iˈðaɫ/ adj
toroïdal

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
torpille
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.
torpille noire
Peix de la família dels torpedínids amb un òrgan elèctric a cada costat del cos (Torpedo nobiliana).

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torpedina torpedinada torpedinades torpedinam torpedinant torpedinar torpedinara torpedinaran torpedinarem torpedinaren torpedinares torpedinareu torpedinaria torpedinarien torpedinaries torpedinarà torpedinaràs torpedinaré torpedinaríem torpedinaríeu torpedinassen torpedinasses torpedinassin torpedinassis torpedinat torpedinats torpedinau torpedinava torpedinaven torpedinaves torpedine torpedinem torpedinen torpedines torpedinessen torpedinesses torpedinessin torpedinessis torpedineu torpedini torpedinin torpedinis torpedino torpedinà torpedinàrem torpedinàreu torpedinàs torpedinàssem torpedinàsseu torpedinàssim torpedinàssiu torpedinàvem torpedinàveu torpedinés torpedinéssem torpedinésseu torpedinéssim torpedinéssiu torpediní torpedín val v
torpiller

torracollons /ˌto.ra.koˈʎons/ /ˌto.rə.koˈʎons/ /ˌto.rə.kuˈjons/ /ˌto.rə.kuˈʎons/ n neut
con

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
grillage
Acció de torrar.
rôtie
Llesca de pa torrat.

torradeta de Santa Teresa n fem
pain perdu

torrar /toˈra/ /tuˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept torr torra torrada torrades torram torrant torrar torrara torraran torrarem torraren torrares torrareu torraria torrarien torraries torrarà torraràs torraré torraríem torraríeu torrassen torrasses torrassin torrassis torrat torrats torrau torrava torraven torraves torre torrem torren torres torressen torresses torressin torressis torreu torri torrin torris torro torrà torràrem torràreu torràs torràssem torràsseu torràssim torràssiu torràvem torràveu torrés torréssem torrésseu torréssim torréssiu torrí val v
griller
Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.
(pronominal) Patir molta calor.
brunir
Bronzejar, adquirir un color bru per acció del sol.

torre /ˈto.re/ n fem
tour
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

torre anemomètrica n fem
tour anémométrique

torrejar /to.reˈd͡ʒa/ /to.reˈd͡ʒaɾ/ /to.reˈʒa/ /to.rəˈd͡ʒa/ /tu.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torrege torregem torregen torreges torregessen torregesses torregessin torregessis torregeu torregi torregin torregis torregés torregéssem torregésseu torregéssim torregéssiu torregí torreig torreja torrejada torrejades torrejam torrejant torrejar torrejara torrejaran torrejarem torrejaren torrejares torrejareu torrejaria torrejarien torrejaries torrejarà torrejaràs torrejaré torrejaríem torrejaríeu torrejassen torrejasses torrejassin torrejassis torrejat torrejats torrejau torrejava torrejaven torrejaves torrejo torrejà torrejàrem torrejàreu torrejàs torrejàssem torrejàsseu torrejàssim torrejàssiu torrejàvem torrejàveu val v
dominer

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ adj
torrentiel

torrent /toˈren/ /toˈrent/ /tuˈren/ n masc
torrent

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ n fem
tourelle
En embarcacions militars, qualsevol element sortint específicament blindat.

torró /toˈro/ /tuˈro/ n masc
touron

tors /ˈtors/ n masc
torse

torsió /toɾ.siˈo/ /tur.siˈo/ n fem
torsion

tort /ˈtɔrt/ n masc
préjudice
Perjudici, malifeta o dany, causat sense justificació.

tortejar /tor.teˈd͡ʒa/ /toɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /tur.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tortege tortegem tortegen torteges tortegessen tortegesses tortegessin tortegessis tortegeu tortegi tortegin tortegis tortegés tortegéssem tortegésseu tortegéssim tortegéssiu tortegí torteig torteja tortejada tortejades tortejam tortejant tortejar tortejara tortejaran tortejarem tortejaren tortejares tortejareu tortejaria tortejarien tortejaries tortejarà tortejaràs tortejaré tortejaríem tortejaríeu tortejassen tortejasses tortejassin tortejassis tortejat tortejats tortejau tortejava tortejaven tortejaves tortejo tortejà tortejàrem tortejàreu tortejàs tortejàssem tortejàsseu tortejàssim tortejàssiu tortejàvem tortejàveu val v
gauchir

tortel·loni /toɾ.teɫˈɫɔ.ni/ /toɾ.teˈɫɔ.ni/ /toɾ.təɫˈɫɔ.ni/ /tur.təɫˈɫɔ.ni/ /tur.təˈɫɔ.ni/ n masc
tortelloni

tortera /toɾˈte.ɾa/ /toɾˈte.ɾə/ /turˈte.ɾə/ n fem
fusaïole

torticoli /toɾ.tiˈkɔ.ɫi/ /tur.tiˈkɔ.ɫi/ n masc
torticolis

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
tortue
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortuga careta n fem
tortue caouane

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
torture

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tortur tortura torturada torturades torturam torturant torturar torturara torturaran torturarem torturaren torturares torturareu torturaria torturarien torturaries torturarà torturaràs torturaré torturaríem torturaríeu torturassen torturasses torturassin torturassis torturat torturats torturau torturava torturaven torturaves torture torturem torturen tortures torturessen torturesses torturessin torturessis tortureu torturi torturin torturis torturo torturà torturàrem torturàreu torturàs torturàssem torturàsseu torturàssim torturàssiu torturàvem torturàveu torturés torturéssem torturésseu torturéssim torturéssiu torturí val v
torturer
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
torche

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ adj masc
thoracique

torçada /toɾˈsa.ða/ /toɾˈsa.ðə/ /turˈsa.ðə/ n fem
torsion

torçar /torˈsa/ /toɾˈsa/ /toɾˈsaɾ/ /turˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept torce torcem torcen torces torcessen torcesses torcessin torcessis torceu torci torcin torcis torcés torcéssem torcésseu torcéssim torcéssiu torcí torç torça torçada torçades torçam torçant torçar torçara torçaran torçarem torçaren torçares torçareu torçaria torçarien torçaries torçarà torçaràs torçaré torçaríem torçaríeu torçassen torçasses torçassin torçassis torçat torçats torçau torçava torçaven torçaves torço torçà torçàrem torçàreu torçàs torçàssem torçàsseu torçàssim torçàssiu torçàvem torçàveu val v
tordre
Doblegar, posar corbada una cosa.

torçó /toɾˈso/ /turˈso/ n masc
tiraillement

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
toux
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
coqueluche

tosc /ˈtosk/ n masc
tosque
Bloc dialectal meridional de l’albanès.

tosca /ˈtos.ka/ /ˈtos.kə/ n fem
tartre
Substància calcària que resta adherida per dipòsit provocat per la duresa de l'aigua.
Substància calcària incrustada en l’esmalt de les dents.

tosquejar /tos.keˈd͡ʒa/ /tos.keˈd͡ʒaɾ/ /tus.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tosquege tosquegem tosquegen tosqueges tosquegessen tosquegesses tosquegessin tosquegessis tosquegeu tosquegi tosquegin tosquegis tosquegés tosquegéssem tosquegésseu tosquegéssim tosquegéssiu tosquegí tosqueig tosqueja tosquejada tosquejades tosquejam tosquejant tosquejar tosquejara tosquejaran tosquejarem tosquejaren tosquejares tosquejareu tosquejaria tosquejarien tosquejaries tosquejarà tosquejaràs tosquejaré tosquejaríem tosquejaríeu tosquejassen tosquejasses tosquejassin tosquejassis tosquejat tosquejats tosquejau tosquejava tosquejaven tosquejaves tosquejo tosquejà tosquejàrem tosquejàreu tosquejàs tosquejàssem tosquejàsseu tosquejàssim tosquejàssiu tosquejàvem tosquejàveu val v
poncer

tossa /ˈtɔ.sa/ /ˈtɔ.sə/ n fem
bombement
Volum que sobresurt.
Elevació aïllada amb el cim arrodonit.
(anatomia) Forma alternativa de tos.

tossar /toˈsa/ /toˈsaɾ/ /tuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tos tossa tossada tossades tossam tossant tossar tossara tossaran tossarem tossaren tossares tossareu tossaria tossarien tossaries tossarà tossaràs tossaré tossaríem tossaríeu tossassen tossasses tossassin tossassis tossat tossats tossau tossava tossaven tossaves tosse tossem tossen tosses tossessen tossesses tossessin tossessis tosseu tossi tossin tossis tosso tossà tossàrem tossàreu tossàs tossàssem tossàsseu tossàssim tossàssiu tossàvem tossàveu tossés tosséssem tossésseu tosséssim tosséssiu tossí val v
cosser

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
tousser

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
têtu
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ tota tots adj masc
tout
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
tout
enterament

tot /ˈtɔt/ n masc
tout
Compost de parts integrants.

tot /ˈtɔt/ pronoun
tout bloc entier
El conjunt de coses implicades.

tot el temps adv
tout le temps

tot seguit adv
suite

tot-u /ˌtoˈtu/ n masc
tout-venant

total /toˈtaɫ/ /tuˈtaɫ/ adj
total
Que conté totes les parts.

total /toˈtaɫ/ /tuˈtaɫ/ adv
total
en conclusió

total /toˈtaɫ/ /tuˈtaɫ/ n masc
total
Ens que és complet, que conté totes les parts i no en manca cap.
Resultat d'una suma.

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ n fem
totalité

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept totalitz totalitza totalitzada totalitzades totalitzam totalitzant totalitzar totalitzara totalitzaran totalitzarem totalitzaren totalitzares totalitzareu totalitzaria totalitzarien totalitzaries totalitzarà totalitzaràs totalitzaré totalitzaríem totalitzaríeu totalitzassen totalitzasses totalitzassin totalitzassis totalitzat totalitzats totalitzau totalitzava totalitzaven totalitzaves totalitze totalitzem totalitzen totalitzes totalitzessen totalitzesses totalitzessin totalitzessis totalitzeu totalitzi totalitzin totalitzis totalitzo totalitzà totalitzàrem totalitzàreu totalitzàs totalitzàssem totalitzàsseu totalitzàssim totalitzàssiu totalitzàvem totalitzàveu totalitzés totalitzéssem totalitzésseu totalitzéssim totalitzéssiu totalitzí val v
totaliser

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ pronoun
tous

tots /ˈtots/ adj masc
tout
Uns i altres, el conjunt sencer de gent.

tots /ˈtots/ pronoun
tous
El conjunt de persones implicades.

totxana /toˈt͡ʃa.na/ /toˈt͡ʃa.nə/ /tuˈt͡ʃa.nə/ n fem
brique creuse

totxo /ˈto.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃu/ n masc
brique pleine
Maó gruixut.

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
moue
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
De caràcter poc ferm.

touchback n masc
touchback

touchdown n masc
touchdown

tour operador n masc
tour opérateur

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
adobe

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
nappe

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
toile serviette

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
serviette

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
toxine

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
tromblon
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

trabucaire /tɾa.buˈkaj.ɾe/ /tɾə.βuˈkaj.ɾə/ n masc
trabucaire
(històric) Bandoler o combatent armat de trabuc.

trabucar /tɾa.buˈkaɾ/ /tɾa.βuˈka/ /tɾə.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trabuc trabuca trabucada trabucades trabucam trabucant trabucar trabucara trabucaran trabucarem trabucaren trabucares trabucareu trabucaria trabucarien trabucaries trabucarà trabucaràs trabucaré trabucaríem trabucaríeu trabucassen trabucasses trabucassin trabucassis trabucat trabucats trabucau trabucava trabucaven trabucaves trabuco trabucà trabucàrem trabucàreu trabucàs trabucàssem trabucàsseu trabucàssim trabucàssiu trabucàvem trabucàveu trabuque trabuquem trabuquen trabuques trabuquessen trabuquesses trabuquessin trabuquessis trabuqueu trabuqui trabuquin trabuquis trabuqués trabuquéssem trabuquésseu trabuquéssim trabuquéssiu trabuquí val v
tromper
En una xerrada, embolicar paraules o frases canviant, afegint o eliminant lletres o mots.

trabujada /tɾa.βuˈd͡ʒa.ða/ /tɾə.βuˈʒa.ðə/ n fem
empannage

trabujar /tɾa.βuˈd͡ʒa/ /tɾa.βuˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.βuˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trabuge trabugem trabugen trabuges trabugessen trabugesses trabugessin trabugessis trabugeu trabugi trabugin trabugis trabugés trabugéssem trabugésseu trabugéssim trabugéssiu trabugí trabuig trabuja trabujada trabujades trabujam trabujant trabujar trabujara trabujaran trabujarem trabujaren trabujares trabujareu trabujaria trabujarien trabujaries trabujarà trabujaràs trabujaré trabujaríem trabujaríeu trabujassen trabujasses trabujassin trabujassis trabujat trabujats trabujau trabujava trabujaven trabujaves trabujo trabujà trabujàrem trabujàreu trabujàs trabujàssem trabujàsseu trabujàssim trabujàssiu trabujàvem trabujàveu val v
empanner

tractable /tɾakˈta.bɫe/ /tɾakˈta.βɫe/ /tɾakˈtab.bɫe/ /tɾəkˈta.βɫə/ /tɾəkˈtab.bɫə/ adj
????

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
traitement

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tract tracta tractada tractades tractam tractant tractar tractara tractaran tractarem tractaren tractares tractareu tractaria tractarien tractaries tractarà tractaràs tractaré tractaríem tractaríeu tractassen tractasses tractassin tractassis tractat tractats tractau tractava tractaven tractaves tracte tractem tracten tractes tractessen tractesses tractessin tractessis tracteu tracti tractin tractis tracto tractà tractàrem tractàreu tractàs tractàssem tractàsseu tractàssim tractàssiu tractàvem tractàveu tractés tractéssem tractésseu tractéssim tractéssiu tractí val v
traiter
Conversar, tenir amistat i tracte amb algú.
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
tracteur

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
traditionnel

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
traditionnellement

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradition
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
traduction
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
traducteur

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
traduire

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
traduisible

trafegar /tɾa.feˈɣa/ /tɾa.feˈɣaɾ/ /tɾə.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trafeg trafega trafegada trafegades trafegam trafegant trafegar trafegara trafegaran trafegarem trafegaren trafegares trafegareu trafegaria trafegarien trafegaries trafegarà trafegaràs trafegaré trafegaríem trafegaríeu trafegassen trafegasses trafegassin trafegassis trafegat trafegats trafegau trafegava trafegaven trafegaves trafego trafegue trafeguem trafeguen trafegues trafeguessen trafeguesses trafeguessin trafeguessis trafegueu trafegui trafeguin trafeguis trafegués trafeguéssem trafeguésseu trafeguéssim trafeguéssiu trafeguí trafegà trafegàrem trafegàreu trafegàs trafegàssem trafegàsseu trafegàssim trafegàssiu trafegàvem trafegàveu val v
tranvaser

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
dealer

traficar /tɾa.fiˈka/ /tɾa.fiˈkaɾ/ /tɾə.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trafic trafica traficada traficades traficam traficant traficar traficara traficaran traficarem traficaren traficares traficareu traficaria traficarien traficaries traficarà traficaràs traficaré traficaríem traficaríeu traficassen traficasses traficassin traficassis traficat traficats traficau traficava traficaven traficaves trafico traficà traficàrem traficàreu traficàs traficàssem traficàsseu traficàssim traficàssiu traficàvem traficàveu trafique trafiquem trafiquen trafiques trafiquessen trafiquesses trafiquessin trafiquessis trafiqueu trafiqui trafiquin trafiquis trafiqués trafiquéssem trafiquésseu trafiquéssim trafiquéssiu trafiquí val v
trafiquer

tragacant /tɾa.ɣaˈkan/ /tɾa.ɣaˈkant/ /tɾə.ɣəˈkan/ /tɾə.ɣəˈkant/ n masc
adragant

tragella /tɾaˈd͡ʒe.ʎa/ /tɾaˈʒe.ʎa/ /tɾəˈʒe.ʎə/ n fem
appianatoio ravale

tragellar /tɾa.d͡ʒeˈʎa/ /tɾa.d͡ʒeˈʎaɾ/ /tɾa.ʒeˈʎa/ /tɾə.ʒəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tragell tragella tragellada tragellades tragellam tragellant tragellar tragellara tragellaran tragellarem tragellaren tragellares tragellareu tragellaria tragellarien tragellaries tragellarà tragellaràs tragellaré tragellaríem tragellaríeu tragellassen tragellasses tragellassin tragellassis tragellat tragellats tragellau tragellava tragellaven tragellaves tragelle tragellem tragellen tragelles tragellessen tragellesses tragellessin tragellessis tragelleu tragelli tragellin tragellis tragello tragellà tragellàrem tragellàreu tragellàs tragellàssem tragellàsseu tragellàssim tragellàssiu tragellàvem tragellàveu tragellés tragelléssem tragellésseu tragelléssim tragelléssiu tragellí val v
ravaler

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ adj masc
tragi-comique

traginar /tɾa.d͡ʒiˈna/ /tɾa.d͡ʒiˈnaɾ/ /tɾa.ʒiˈna/ /tɾə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tragina traginada traginades traginam traginant traginar traginara traginaran traginarem traginaren traginares traginareu traginaria traginarien traginaries traginarà traginaràs traginaré traginaríem traginaríeu traginassen traginasses traginassin traginassis traginat traginats traginau traginava traginaven traginaves tragine traginem traginen tragines traginessen traginesses traginessin traginessis tragineu tragini traginin traginis tragino traginà traginàrem traginàreu traginàs traginàssem traginàsseu traginàssim traginàssiu traginàvem traginàveu traginés traginéssem traginésseu traginéssim traginéssiu traginí tragín val v
transporter

tragirar /tɾa.d͡ʒiˈɾa/ /tɾa.d͡ʒiˈɾaɾ/ /tɾə.ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tragir tragira tragirada tragirades tragiram tragirant tragirar tragirara tragiraran tragirarem tragiraren tragirares tragirareu tragiraria tragirarien tragiraries tragirarà tragiraràs tragiraré tragiraríem tragiraríeu tragirassen tragirasses tragirassin tragirassis tragirat tragirats tragirau tragirava tragiraven tragiraves tragire tragirem tragiren tragires tragiressen tragiresses tragiressin tragiressis tragireu tragiri tragirin tragiris tragiro tragirà tragiràrem tragiràreu tragiràs tragiràssem tragiràsseu tragiràssim tragiràssiu tragiràvem tragiràveu tragirés tragiréssem tragirésseu tragiréssim tragiréssiu tragirí val v
bouleverser

traguejar /tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traguege traguegem traguegen tragueges traguegessen traguegesses traguegessin traguegessis traguegeu traguegi traguegin traguegis traguegés traguegéssem traguegésseu traguegéssim traguegéssiu traguegí tragueig tragueja traguejada traguejades traguejam traguejant traguejar traguejara traguejaran traguejarem traguejaren traguejares traguejareu traguejaria traguejarien traguejaries traguejarà traguejaràs traguejaré traguejaríem traguejaríeu traguejassen traguejasses traguejassin traguejassis traguejat traguejats traguejau traguejava traguejaven traguejaves traguejo traguejà traguejàrem traguejàreu traguejàs traguejàssem traguejàsseu traguejàssim traguejàssiu traguejàvem traguejàveu val v
buvoter

tragus /ˈtɾa.ɣus/ n masc
tragus

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragédie

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ bal n-occ occ sept traeix traeixen traeixes traeixi traeixin traeixis traeixo traesc traesqui traesquin traesquis traint trair trairan trairem traireu trairia trairien trairies trairà trairàs trairé trairíem trairíeu traí traíem traíeu traírem traíreu traís traíssem traísseu traíssim traíssiu traïa traïda traïdes traïen traïes traïguem traïgueu traïm traïra traïren traïres traïsc traïsca traïsquen traïsques traïssen traïsses traïssin traïssis traït traïts traïu traïx traïxen traïxes traïxo val v
trahir
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
trajectoire

tralla /ˈtɾa.jə/ /ˈtɾa.ʎa/ /ˈtɾa.ʎə/ n fem
lanière

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
trame
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.

tramar /tɾaˈma/ /tɾaˈmaɾ/ /tɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tram trama tramada tramades tramam tramant tramar tramara tramaran tramarem tramaren tramares tramareu tramaria tramarien tramaries tramarà tramaràs tramaré tramaríem tramaríeu tramassen tramasses tramassin tramassis tramat tramats tramau tramava tramaven tramaves trame tramem tramen trames tramessen tramesses tramessin tramessis trameu trami tramin tramis tramo tramà tramàrem tramàreu tramàs tramàssem tramàsseu tramàssim tramàssiu tramàvem tramàveu tramés traméssem tramésseu traméssim traméssiu tramí val v
tramer
Teixir passant els fils de la trama entre els fils de l’ordit.

tramesa /tɾaˈme.za/ /tɾəˈmə.zə/ /tɾəˈmɛ.zə/ n fem
envoi

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
envoyer

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
piège
Enginy destinat a caçar animals.

trampejar /tɾam.peˈd͡ʒa/ /tɾam.peˈd͡ʒaɾ/ /tɾam.peˈʒa/ /tɾəm.pəˈd͡ʒa/ /tɾəm.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trampege trampegem trampegen trampeges trampegessen trampegesses trampegessin trampegessis trampegeu trampegi trampegin trampegis trampegés trampegéssem trampegésseu trampegéssim trampegéssiu trampegí trampeig trampeja trampejada trampejades trampejam trampejant trampejar trampejara trampejaran trampejarem trampejaren trampejares trampejareu trampejaria trampejarien trampejaries trampejarà trampejaràs trampejaré trampejaríem trampejaríeu trampejassen trampejasses trampejassin trampejassis trampejat trampejats trampejau trampejava trampejaven trampejaves trampejo trampejà trampejàrem trampejàreu trampejàs trampejàssem trampejàsseu trampejàssim trampejàssiu trampejàvem trampejàveu val v
tricher
(intransitiu) Fer trampes.
vivoter
(transitiu) Anar tirant a pesar de les dificultats.

trampolí /tɾam.poˈɫi/ /tɾəm.poˈɫi/ /tɾəm.puˈɫi/ n masc
trampoline

tramuntana /tɾa.monˈta.na/ /tɾa.munˈta.na/ /tɾe.munˈta.na/ /tɾə.munˈta.nə/ n fem
tramontane

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tramway

tranquil /tɾaŋˈkiɫ/ /tɾəŋˈkiɫ/ tranquil·la adj masc
tranquille

tranquil·litat /tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
tranquillité

tranquil·litzar /tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tranquil·litz tranquil·litza tranquil·litzada tranquil·litzades tranquil·litzam tranquil·litzant tranquil·litzar tranquil·litzara tranquil·litzaran tranquil·litzarem tranquil·litzaren tranquil·litzares tranquil·litzareu tranquil·litzaria tranquil·litzarien tranquil·litzaries tranquil·litzarà tranquil·litzaràs tranquil·litzaré tranquil·litzaríem tranquil·litzaríeu tranquil·litzassen tranquil·litzasses tranquil·litzassin tranquil·litzassis tranquil·litzat tranquil·litzats tranquil·litzau tranquil·litzava tranquil·litzaven tranquil·litzaves tranquil·litze tranquil·litzem tranquil·litzen tranquil·litzes tranquil·litzessen tranquil·litzesses tranquil·litzessin tranquil·litzessis tranquil·litzeu tranquil·litzi tranquil·litzin tranquil·litzis tranquil·litzo tranquil·litzà tranquil·litzàrem tranquil·litzàreu tranquil·litzàs tranquil·litzàssem tranquil·litzàsseu tranquil·litzàssim tranquil·litzàssiu tranquil·litzàvem tranquil·litzàveu tranquil·litzés tranquil·litzéssem tranquil·litzésseu tranquil·litzéssim tranquil·litzéssiu tranquil·litzí val v
tranquiliser

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transbord transborda transbordada transbordades transbordam transbordant transbordar transbordara transbordaran transbordarem transbordaren transbordares transbordareu transbordaria transbordarien transbordaries transbordarà transbordaràs transbordaré transbordaríem transbordaríeu transbordassen transbordasses transbordassin transbordassis transbordat transbordats transbordau transbordava transbordaven transbordaves transborde transbordem transborden transbordes transbordessen transbordesses transbordessin transbordessis transbordeu transbordi transbordin transbordis transbordo transbordà transbordàrem transbordàreu transbordàs transbordàssem transbordàsseu transbordàssim transbordàssiu transbordàvem transbordàveu transbordés transbordéssem transbordésseu transbordéssim transbordéssiu transbordí val v
transborder

transcendent /tɾan.senˈden/ /tɾan.senˈdent/ /tɾən.sənˈden/ /tɾən.sənˈdent/ adj
transcendent
Que sobrepassa els límits normals.

transcendir /tɾan.senˈdi/ /tɾan.senˈdiɾ/ /tɾən.sənˈdi/ bal n-occ occ sept transcendeix transcendeixen transcendeixes transcendeixi transcendeixin transcendeixis transcendeixo transcendesc transcendesqui transcendesquin transcendesquis transcendia transcendida transcendides transcendien transcendies transcendiguem transcendigueu transcendim transcendint transcendir transcendira transcendiran transcendirem transcendiren transcendires transcendireu transcendiria transcendirien transcendiries transcendirà transcendiràs transcendiré transcendiríem transcendiríeu transcendisc transcendisca transcendisquen transcendisques transcendissen transcendisses transcendissin transcendissis transcendit transcendits transcendiu transcendix transcendixen transcendixes transcendixo transcendí transcendíem transcendíeu transcendírem transcendíreu transcendís transcendíssem transcendísseu transcendíssim transcendíssiu val v
transcender
(transitiu) ultrapassar
répandre
(intransitiu) Estendre’s els efectes, d’un medi a un altre, produint conseqüències.

transcendència /tɾan.senˈdɛn.si.a/ /tɾən.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
transcendance

transceptor /tɾan.sepˈto/ /tɾan.sepˈtoɾ/ /tɾən.səpˈto/ n masc
transcepteur

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
transcription

transcriure /tɾansˈkɾiw.ɾe/ /tɾənsˈkɾiw.ɾə/ bal occ transcric transcriga transcriguem transcriguen transcriguera transcrigueren transcrigueres transcrigues transcriguessen transcriguesses transcriguessin transcriguessis transcrigueu transcrigui transcriguin transcriguis transcrigué transcriguérem transcriguéreu transcrigués transcriguéssem transcriguésseu transcriguéssim transcriguéssiu transcriguí transcrit transcrita transcrites transcrits transcriu transcriuen transcriuran transcriure transcriurem transcriureu transcriuria transcriurien transcriuries transcriurà transcriuràs transcriuré transcriuríem transcriuríeu transcrius transcrivia transcrivien transcrivies transcrivim transcrivint transcriviren transcrivires transcrivissin transcrivissis transcriviu transcriví transcrivíem transcrivíeu transcrivírem transcrivíreu transcrivís transcrivíssim transcrivíssiu val v
transcrire

transcórrer /tɾansˈko.re/ /tɾansˈko.reɾ/ /tɾənsˈko.rə/ bal occ sept transcorr transcorre transcorregem transcorregeu transcorreguda transcorregudes transcorreguem transcorreguera transcorregueren transcorregueres transcorreguessen transcorreguesses transcorreguessin transcorreguessis transcorregut transcorreguts transcorregué transcorreguérem transcorreguéreu transcorregués transcorreguéssem transcorreguésseu transcorreguéssim transcorreguéssiu transcorreguí transcorregéreu transcorrem transcorren transcorrent transcorreran transcorrerem transcorrereu transcorreria transcorrerien transcorreries transcorrerà transcorreràs transcorreré transcorreríem transcorreríeu transcorres transcorreu transcorri transcorria transcorrien transcorries transcorrin transcorris transcorro transcorrs transcorríem transcorríeu transcórrec transcórrega transcórregen transcórreguen transcórregues transcórrer val v
passer

transdisciplinari /tɾanz.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /tɾənz.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /tɾənz.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
transdisciplinaire

transdisciplinarietat n fem
transdisciplinarité

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ adj
passager
Que està de pas, temporal.

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ n neut
passant
Persona que circula per via pública.

transferir /tɾans.feˈri/ /tɾans.feˈriɾ/ /tɾəns.fəˈri/ bal n-occ occ sept transfereix transfereixen transfereixes transfereixi transfereixin transfereixis transfereixo transferesc transferesqui transferesquin transferesquis transferia transferida transferides transferien transferies transferiguem transferigueu transferim transferint transferir transferira transferiran transferirem transferiren transferires transferireu transferiria transferirien transferiries transferirà transferiràs transferiré transferiríem transferiríeu transferisc transferisca transferisquen transferisques transferissen transferisses transferissin transferissis transferit transferits transferiu transferix transferixen transferixes transferixo transferí transferíem transferíeu transferírem transferíreu transferís transferíssem transferísseu transferíssim transferíssiu val v
transférer

transferència d'aprenentatge n fem
transfert d'apprentissage

transferència radiant n fem
transfert radiatif

transfigurar /tɾans.fi.ɣuˈɾa/ /tɾans.fi.ɣuˈɾaɾ/ /tɾəns.fi.ɣuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transfigur transfigura transfigurada transfigurades transfiguram transfigurant transfigurar transfigurara transfiguraran transfigurarem transfiguraren transfigurares transfigurareu transfiguraria transfigurarien transfiguraries transfigurarà transfiguraràs transfiguraré transfiguraríem transfiguraríeu transfigurassen transfigurasses transfigurassin transfigurassis transfigurat transfigurats transfigurau transfigurava transfiguraven transfiguraves transfigure transfigurem transfiguren transfigures transfiguressen transfiguresses transfiguressin transfiguressis transfigureu transfiguri transfigurin transfiguris transfiguro transfigurà transfiguràrem transfiguràreu transfiguràs transfiguràssem transfiguràsseu transfiguràssim transfiguràssiu transfiguràvem transfiguràveu transfigurés transfiguréssem transfigurésseu transfiguréssim transfiguréssiu transfigurí val v
transfigurer

transformació n fem
adaptation

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transform transforma transformada transformades transformam transformant transformar transformara transformaran transformarem transformaren transformares transformareu transformaria transformarien transformaries transformarà transformaràs transformaré transformaríem transformaríeu transformassen transformasses transformassin transformassis transformat transformats transformau transformava transformaven transformaves transforme transformem transformen transformes transformessen transformesses transformessin transformessis transformeu transformi transformin transformis transformo transformà transformàrem transformàreu transformàs transformàssem transformàsseu transformàssim transformàssiu transformàvem transformàveu transformés transforméssem transformésseu transforméssim transforméssiu transformí val v
transformer
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.
convertir
(rugbi) Executar un xut a pals de manera adequada per a aconseguir puntuar.

transfronterer /tɾans.fɾon.teˈɾe/ /tɾans.fɾon.teˈɾeɾ/ /tɾəns.fɾon.təˈɾe/ /tɾəns.fɾun.təˈɾe/ adj masc
transfrontalier

transfòbia /tɾansˈfɔ.bi.a/ /tɾənsˈfɔ.βi.ə/ n fem
transphobie

transgredir /tɾanz.ɣɾeˈði/ /tɾanz.ɣɾeˈðiɾ/ /tɾənz.ɡɾəˈði/ bal n-occ occ sept transgredeix transgredeixen transgredeixes transgredeixi transgredeixin transgredeixis transgredeixo transgredesc transgredesqui transgredesquin transgredesquis transgredia transgredida transgredides transgredien transgredies transgrediguem transgredigueu transgredim transgredint transgredir transgredira transgrediran transgredirem transgrediren transgredires transgredireu transgrediria transgredirien transgrediries transgredirà transgrediràs transgrediré transgrediríem transgrediríeu transgredisc transgredisca transgredisquen transgredisques transgredissen transgredisses transgredissin transgredissis transgredit transgredits transgrediu transgredix transgredixen transgredixes transgredixo transgredí transgredíem transgredíeu transgredírem transgredíreu transgredís transgredíssem transgredísseu transgredíssim transgredíssiu val v
transgresser

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ transgènere adj
transgenre

transgènic /tɾanzˈd͡ʒɛ.nik/ /tɾənzˈʒɛ.nik/ adj masc
transgénique

transhumància /tɾanz.uˈman.si.a/ /tɾənz.uˈman.si.ə/ n masc
transhumance

transidentitat /ˌtɾan.zi.ðen.tiˈtat/ /ˌtɾan.zi.ðən.tiˈtat/ n fem
transidentité

transitar /tɾan.ziˈta/ /tɾan.ziˈtaɾ/ /tɾən.ziˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transit transita transitada transitades transitam transitant transitar transitara transitaran transitarem transitaren transitares transitareu transitaria transitarien transitaries transitarà transitaràs transitaré transitaríem transitaríeu transitassen transitasses transitassin transitassis transitat transitats transitau transitava transitaven transitaves transite transitem transiten transites transitessen transitesses transitessin transitessis transiteu transiti transitin transitis transito transità transitàrem transitàreu transitàs transitàssem transitàsseu transitàssim transitàssiu transitàvem transitàveu transités transitéssem transitésseu transitéssim transitéssiu transití val v
circuler

translació n fem
déplacement rectiligne

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
translittération

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transliter translitera transliterada transliterades transliteram transliterant transliterar transliterara transliteraran transliterarem transliteraren transliterares transliterareu transliteraria transliterarien transliteraries transliterarà transliteraràs transliteraré transliteraríem transliteraríeu transliterassen transliterasses transliterassin transliterassis transliterat transliterats transliterau transliterava transliteraven transliteraves translitere transliterem transliteren transliteres transliteressen transliteresses transliteressin transliteressis translitereu transliteri transliterin transliteris translitero transliterà transliteràrem transliteràreu transliteràs transliteràssem transliteràsseu transliteràssim transliteràssiu transliteràvem transliteràveu transliterés transliteréssem transliterésseu transliteréssim transliteréssiu transliterí val v
translittérer

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ bal occ sept transmesa transmeses transmesos transmet transmeta transmetem transmeten transmetent transmetera transmeteren transmeteres transmetes transmetessen transmetesses transmetessin transmetessis transmeteu transmeti transmetia transmetien transmeties transmetin transmetis transmeto transmetran transmetre transmetrem transmetreu transmetria transmetrien transmetries transmetrà transmetràs transmetré transmetríem transmetríeu transmets transmeté transmetérem transmetéreu transmetés transmetéssem transmetésseu transmetéssim transmetéssiu transmetí transmetíem transmetíeu transmès transmés val v
transmettre
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
Transferir un possessió a algú altre.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transmigr transmigra transmigrada transmigrades transmigram transmigrant transmigrar transmigrara transmigraran transmigrarem transmigraren transmigrares transmigrareu transmigraria transmigrarien transmigraries transmigrarà transmigraràs transmigraré transmigraríem transmigraríeu transmigrassen transmigrasses transmigrassin transmigrassis transmigrat transmigrats transmigrau transmigrava transmigraven transmigraves transmigre transmigrem transmigren transmigres transmigressen transmigresses transmigressin transmigressis transmigreu transmigri transmigrin transmigris transmigro transmigrà transmigràrem transmigràreu transmigràs transmigràssem transmigràsseu transmigràssim transmigràssiu transmigràvem transmigràveu transmigrés transmigréssem transmigrésseu transmigréssim transmigréssiu transmigrí val v
transmigrer
Passar un poble a establir-se a un altre país.
Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transmissòmetre /tɾanz.miˈsɔ.me.tɾe/ /tɾənz.miˈsɔ.mə.tɾə/ n masc
transmissomètre

transmitància /tɾanz.miˈtan.si.a/ /tɾənz.miˈtan.si.ə/ n fem
transmission

transmutació /tɾans.mu.ta.siˈo/ /tɾəns.mu.tə.siˈo/ n fem
transmutation

transmutar /tɾanz.muˈta/ /tɾanz.muˈtaɾ/ /tɾənz.muˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transmut transmuta transmutada transmutades transmutam transmutant transmutar transmutara transmutaran transmutarem transmutaren transmutares transmutareu transmutaria transmutarien transmutaries transmutarà transmutaràs transmutaré transmutaríem transmutaríeu transmutassen transmutasses transmutassin transmutassis transmutat transmutats transmutau transmutava transmutaven transmutaves transmute transmutem transmuten transmutes transmutessen transmutesses transmutessin transmutessis transmuteu transmuti transmutin transmutis transmuto transmutà transmutàrem transmutàreu transmutàs transmutàssem transmutàsseu transmutàssim transmutàssiu transmutàvem transmutàveu transmutés transmutéssem transmutésseu transmutéssim transmutéssiu transmutí val v
transmuter

transparentar /tɾans.pa.ɾenˈta/ /tɾans.pa.ɾenˈtaɾ/ /tɾəns.pə.ɾənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transparent transparenta transparentada transparentades transparentam transparentant transparentar transparentara transparentaran transparentarem transparentaren transparentares transparentareu transparentaria transparentarien transparentaries transparentarà transparentaràs transparentaré transparentaríem transparentaríeu transparentassen transparentasses transparentassin transparentassis transparentat transparentats transparentau transparentava transparentaven transparentaves transparente transparentem transparenten transparentes transparentessen transparentesses transparentessin transparentessis transparenteu transparenti transparentin transparentis transparento transparentà transparentàrem transparentàreu transparentàs transparentàssem transparentàsseu transparentàssim transparentàssiu transparentàvem transparentàveu transparentés transparentéssem transparentésseu transparentéssim transparentéssiu transparentí val v
transparent
Un cos, deixar veure o percebre a través seu.

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
transparent transparence
Qualitat de transparent.
acétate
Full transparent d'acetat de cel·lulosa que s'utilitza com a suport de textos i imatges destinats a ser projectats per mitjà d'un retroprojector.

transpirar /tɾans.piˈɾa/ /tɾans.piˈɾaɾ/ /tɾəns.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transpir transpira transpirada transpirades transpiram transpirant transpirar transpirara transpiraran transpirarem transpiraren transpirares transpirareu transpiraria transpirarien transpiraries transpirarà transpiraràs transpiraré transpiraríem transpiraríeu transpirassen transpirasses transpirassin transpirassis transpirat transpirats transpirau transpirava transpiraven transpiraves transpire transpirem transpiren transpires transpiressen transpiresses transpiressin transpiressis transpireu transpiri transpirin transpiris transpiro transpirà transpiràrem transpiràreu transpiràs transpiràssem transpiràsseu transpiràssim transpiràssiu transpiràvem transpiràveu transpirés transpiréssem transpirésseu transpiréssim transpiréssiu transpirí val v
transpirer
Excretar vapor a través de la pell.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
transport

transport escolar n masc
transport scolaire

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transport transporta transportada transportades transportam transportant transportar transportara transportaran transportarem transportaren transportares transportareu transportaria transportarien transportaries transportarà transportaràs transportaré transportaríem transportaríeu transportassen transportasses transportassin transportassis transportat transportats transportau transportava transportaven transportaves transporte transportem transporten transportes transportessen transportesses transportessin transportessis transporteu transporti transportin transportis transporto transportà transportàrem transportàreu transportàs transportàssem transportàsseu transportàssim transportàssiu transportàvem transportàveu transportés transportéssem transportésseu transportéssim transportéssiu transportí val v
transporter
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transposar /tɾans.poˈza/ /tɾans.poˈzaɾ/ /tɾəns.poˈza/ /tɾəns.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transposa transposada transposades transposam transposant transposar transposara transposaran transposarem transposaren transposares transposareu transposaria transposarien transposaries transposarà transposaràs transposaré transposaríem transposaríeu transposassen transposasses transposassin transposassis transposat transposats transposau transposava transposaven transposaves transpose transposem transposen transposes transposessen transposesses transposessin transposessis transposeu transposi transposin transposis transposo transposà transposàrem transposàreu transposàs transposàssem transposàsseu transposàssim transposàssiu transposàvem transposàveu transposés transposéssem transposésseu transposéssim transposéssiu transposí transpòs val v
transposer

transposició didàctica n fem
transposition didactique

transsepte /tɾanˈsɛp.te/ /tɾənˈsɛp.tə/ n masc
transept

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ adj
transsexuel

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
transsexualité

transvasar /tɾanz.vaˈzaɾ/ /tɾanz.βaˈza/ /tɾənz.bəˈza/ /tɾənz.vəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept transvasa transvasada transvasades transvasam transvasant transvasar transvasara transvasaran transvasarem transvasaren transvasares transvasareu transvasaria transvasarien transvasaries transvasarà transvasaràs transvasaré transvasaríem transvasaríeu transvasassen transvasasses transvasassin transvasassis transvasat transvasats transvasau transvasava transvasaven transvasaves transvase transvasem transvasen transvases transvasessen transvasesses transvasessin transvasessis transvaseu transvasi transvasin transvasis transvaso transvasà transvasàrem transvasàreu transvasàs transvasàssem transvasàsseu transvasàssim transvasàssiu transvasàvem transvasàveu transvasés transvaséssem transvasésseu transvaséssim transvaséssiu transvasí transvàs val v
transvaser
Fer passar un líquid d’un vas a un altre.
Fer passar l’aigua d’un riu a un altre.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ adj
transversal
Que travessa d'un costat a un altre.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ n fem
transversale
Recta que travessa o talla un sistema de rectes, corbes, etc.

transversalitat n fem
transversalité

transvestir-se /tɾanz.vesˈtiɾ.se/ /tɾanz.βesˈtir.se/ /tɾanz.βesˈtiɾ.se/ /tɾənz.bəsˈtir.sə/ /tɾənz.vəs.tirˈsə/ /tɾənz.vəsˈtiɾ.sə/ bal n-occ occ sept transvest transvesteix transvesteixen transvesteixes transvesteixi transvesteixin transvesteixis transvesteixo transvesten transvestesc transvestesqui transvestesquin transvestesquis transvesti transvestia transvestida transvestides transvestien transvesties transvestiguem transvestigueu transvestim transvestin transvestint transvestir transvestira transvestiran transvestirem transvestiren transvestires transvestireu transvestiria transvestirien transvestiries transvestirà transvestiràs transvestiré transvestiríem transvestiríeu transvestis transvestisc transvestisca transvestisquen transvestisques transvestissen transvestisses transvestissin transvestissis transvestit transvestits transvestiu transvestix transvestixen transvestixes transvestixo transvests transvestí transvestíem transvestíeu transvestírem transvestíreu transvestís transvestíssem transvestísseu transvestíssim transvestíssiu transvist transvista transvisten transvistes val v
travestir

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
trappe

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
trapèze

trapezista /tɾa.peˈzis.ta/ /tɾa.peˈzis.te/ /tɾə.pəˈzis.tə/ n neut
trapéziste

trapezoide /tɾa.peˈzɔj.ðe/ /tɾə.pəˈzɔj.ðə/ n masc
trapézoïde

trapezoïdal /tɾa.pe.zo.iˈðaɫ/ /tɾə.pə.zo.iˈðaɫ/ /tɾə.pə.zu.iˈðaɫ/ adj
trapézoïdal

trasbalsar /tɾaz.baɫˈsaɾ/ /tɾaz.βaɫˈsa/ /tɾəz.bəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trasbals trasbalsa trasbalsada trasbalsades trasbalsam trasbalsant trasbalsar trasbalsara trasbalsaran trasbalsarem trasbalsaren trasbalsares trasbalsareu trasbalsaria trasbalsarien trasbalsaries trasbalsarà trasbalsaràs trasbalsaré trasbalsaríem trasbalsaríeu trasbalsassen trasbalsasses trasbalsassin trasbalsassis trasbalsat trasbalsats trasbalsau trasbalsava trasbalsaven trasbalsaves trasbalse trasbalsem trasbalsen trasbalses trasbalsessen trasbalsesses trasbalsessin trasbalsessis trasbalseu trasbalsi trasbalsin trasbalsis trasbalso trasbalsà trasbalsàrem trasbalsàreu trasbalsàs trasbalsàssem trasbalsàsseu trasbalsàssim trasbalsàssiu trasbalsàvem trasbalsàveu trasbalsés trasbalséssem trasbalsésseu trasbalséssim trasbalséssiu trasbalsí val v
troubler
Commoure profundament.

trascolar /tɾas.koˈɫa/ /tɾas.koˈɫaɾ/ /tɾəs.koˈɫa/ /tɾəs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trascol trascola trascolada trascolades trascolam trascolant trascolar trascolara trascolaran trascolarem trascolaren trascolares trascolareu trascolaria trascolarien trascolaries trascolarà trascolaràs trascolaré trascolaríem trascolaríeu trascolassen trascolasses trascolassin trascolassis trascolat trascolats trascolau trascolava trascolaven trascolaves trascole trascolem trascolen trascoles trascolessen trascolesses trascolessin trascolessis trascoleu trascoli trascolin trascolis trascolo trascolà trascolàrem trascolàreu trascolàs trascolàssem trascolàsseu trascolàssim trascolàssiu trascolàvem trascolàveu trascolés trascoléssem trascolésseu trascoléssim trascoléssiu trascolí val v
transvaser
Trafegar un líquid.

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasllad trasllada traslladada traslladades traslladam traslladant traslladar traslladara traslladaran traslladarem traslladaren traslladares traslladareu traslladaria traslladarien traslladaries traslladarà traslladaràs traslladaré traslladaríem traslladaríeu traslladassen traslladasses traslladassin traslladassis traslladat traslladats traslladau traslladava traslladaven traslladaves trasllade traslladem traslladen trasllades traslladessen traslladesses traslladessin traslladessis traslladeu traslladi traslladin traslladis trasllado traslladà traslladàrem traslladàreu traslladàs traslladàssem traslladàsseu traslladàssim traslladàssiu traslladàvem traslladàveu traslladés traslladéssem traslladésseu traslladéssim traslladéssiu traslladí val v
déplacer

traslluir-se /tɾazˈʎujr.se/ /tɾazˈʎujɾ.se/ /tɾazˈʎwiɾ.se/ /tɾəz.ʎujrˈsə/ /tɾəzˈʎujr.sə/ /tɾəzˈʎujɾ.sə/ bal n-occ occ sept trasllua trasllueix trasllueixen trasllueixes trasllueixi trasllueixin trasllueixis trasllueixo traslluen trasllues traslluesc traslluesqui traslluesquin traslluesquis traslluint traslluir traslluiran traslluirem traslluireu traslluiria traslluirien traslluiries traslluirà traslluiràs traslluiré traslluiríem traslluiríeu traslluo traslluu traslluus traslluí traslluíem traslluíeu traslluírem traslluíreu traslluís traslluíssem traslluísseu traslluíssim traslluíssiu traslluï traslluïa traslluïda traslluïdes traslluïen traslluïes traslluïguem traslluïgueu traslluïm traslluïn traslluïra traslluïren traslluïres traslluïs traslluïsca traslluïsquen traslluïsques traslluïssen traslluïsses traslluïssin traslluïssis traslluït traslluïts traslluïu traslluïxo trasllú trasllús val v
manifester
(figuradament) Inferir-se alguna cosa en virtut dels antecedents o indicis que se’n tenen.

trasmudar /tɾaz.muˈða/ /tɾaz.muˈðaɾ/ /tɾəz.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trasmud trasmuda trasmudada trasmudades trasmudam trasmudant trasmudar trasmudara trasmudaran trasmudarem trasmudaren trasmudares trasmudareu trasmudaria trasmudarien trasmudaries trasmudarà trasmudaràs trasmudaré trasmudaríem trasmudaríeu trasmudassen trasmudasses trasmudassin trasmudassis trasmudat trasmudats trasmudau trasmudava trasmudaven trasmudaves trasmude trasmudem trasmuden trasmudes trasmudessen trasmudesses trasmudessin trasmudessis trasmudeu trasmudi trasmudin trasmudis trasmudo trasmudà trasmudàrem trasmudàreu trasmudàs trasmudàssem trasmudàsseu trasmudàssim trasmudàssiu trasmudàvem trasmudàveu trasmudés trasmudéssem trasmudésseu trasmudéssim trasmudéssiu trasmudí val v
altérer

traspaperar /tɾas.pa.peˈɾa/ /tɾas.pa.peˈɾaɾ/ /tɾəs.pə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traspaper traspapera traspaperada traspaperades traspaperam traspaperant traspaperar traspaperara traspaperaran traspaperarem traspaperaren traspaperares traspaperareu traspaperaria traspaperarien traspaperaries traspaperarà traspaperaràs traspaperaré traspaperaríem traspaperaríeu traspaperassen traspaperasses traspaperassin traspaperassis traspaperat traspaperats traspaperau traspaperava traspaperaven traspaperaves traspapere traspaperem traspaperen traspaperes traspaperessen traspaperesses traspaperessin traspaperessis traspapereu traspaperi traspaperin traspaperis traspapero traspaperà traspaperàrem traspaperàreu traspaperàs traspaperàssem traspaperàsseu traspaperàssim traspaperàssiu traspaperàvem traspaperàveu traspaperés traspaperéssem traspaperésseu traspaperéssim traspaperéssiu traspaperí val v
égarer

traspintar /tɾas.pinˈta/ /tɾas.pinˈtaɾ/ /tɾəs.pinˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traspint traspinta traspintada traspintades traspintam traspintant traspintar traspintara traspintaran traspintarem traspintaren traspintares traspintareu traspintaria traspintarien traspintaries traspintarà traspintaràs traspintaré traspintaríem traspintaríeu traspintassen traspintasses traspintassin traspintassis traspintat traspintats traspintau traspintava traspintaven traspintaves traspinte traspintem traspinten traspintes traspintessen traspintesses traspintessin traspintessis traspinteu traspinti traspintin traspintis traspinto traspintà traspintàrem traspintàreu traspintàs traspintàssem traspintàsseu traspintàssim traspintàssiu traspintàvem traspintàveu traspintés traspintéssem traspintésseu traspintéssim traspintéssiu traspintí val v
délaver

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasplant trasplanta trasplantada trasplantades trasplantam trasplantant trasplantar trasplantara trasplantaran trasplantarem trasplantaren trasplantares trasplantareu trasplantaria trasplantarien trasplantaries trasplantarà trasplantaràs trasplantaré trasplantaríem trasplantaríeu trasplantassen trasplantasses trasplantassin trasplantassis trasplantat trasplantats trasplantau trasplantava trasplantaven trasplantaves trasplante trasplantem trasplanten trasplantes trasplantessen trasplantesses trasplantessin trasplantessis trasplanteu trasplanti trasplantin trasplantis trasplanto trasplantà trasplantàrem trasplantàreu trasplantàs trasplantàssem trasplantàsseu trasplantàssim trasplantàssiu trasplantàvem trasplantàveu trasplantés trasplantéssem trasplantésseu trasplantéssim trasplantéssiu trasplantí val v
trasplanter
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastejar /tɾas.teˈd͡ʒa/ /tɾas.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾas.teˈʒa/ /tɾəs.təˈd͡ʒa/ /tɾəs.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trastege trastegem trastegen trasteges trastegessen trastegesses trastegessin trastegessis trastegeu trastegi trastegin trastegis trastegés trastegéssem trastegésseu trastegéssim trastegéssiu trastegí trasteig trasteja trastejada trastejades trastejam trastejant trastejar trastejara trastejaran trastejarem trastejaren trastejares trastejareu trastejaria trastejarien trastejaries trastejarà trastejaràs trastejaré trastejaríem trastejaríeu trastejassen trastejasses trastejassin trastejassis trastejat trastejats trastejau trastejava trastejaven trastejaves trastejo trastejà trastejàrem trastejàreu trastejàs trastejàssem trastejàsseu trastejàssim trastejàssiu trastejàvem trastejàveu val v
affairer
Anar i tornar sovint d’una part a l’altra tot feinejant.

trastocar /tɾas.toˈka/ /tɾas.toˈkaɾ/ /tɾəs.toˈka/ /tɾəs.tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trastoc trastoca trastocada trastocades trastocam trastocant trastocar trastocara trastocaran trastocarem trastocaren trastocares trastocareu trastocaria trastocarien trastocaries trastocarà trastocaràs trastocaré trastocaríem trastocaríeu trastocassen trastocasses trastocassin trastocassis trastocat trastocats trastocau trastocava trastocaven trastocaves trastoco trastocà trastocàrem trastocàreu trastocàs trastocàssem trastocàsseu trastocàssim trastocàssiu trastocàvem trastocàveu trastoque trastoquem trastoquen trastoques trastoquessen trastoquesses trastoquessin trastoquessis trastoqueu trastoqui trastoquin trastoquis trastoqués trastoquéssem trastoquésseu trastoquéssim trastoquéssiu trastoquí val v
affoler
Fer tornar boig.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
trouble désordre

trastorn antisocial de la personalitat n masc
psychopathie

trastorn de conducta n masc
trouble du comportement

trastorn de l'aprenentatge n masc
trouble d'apprentissage

trastorn de l'espectre autista n masc
autisme

trastorn de l'estat d'ànim n masc
trouble affectif

trastorn de la personalitat n masc
trouble de la personnalité

trastorn del llenguatge n masc
trouble du language

trastorn per dèficit d'atenció amb hiperactivitat n masc
trouble déficitaire de l'attention avec hyperactivité

trastorn per dèficit d'atenció sense hiperactivitat n masc
trouble déficitaire de l'attention sans hyperactivité

trastorn psicòtic n masc
psychose

trastornar /tɾas.torˈna/ /tɾas.toɾˈna/ /tɾas.toɾˈnaɾ/ /tɾəs.toɾˈna/ /tɾəs.turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trastorn trastorna trastornada trastornades trastornam trastornant trastornar trastornara trastornaran trastornarem trastornaren trastornares trastornareu trastornaria trastornarien trastornaries trastornarà trastornaràs trastornaré trastornaríem trastornaríeu trastornassen trastornasses trastornassin trastornassis trastornat trastornats trastornau trastornava trastornaven trastornaves trastorne trastornem trastornen trastornes trastornessen trastornesses trastornessin trastornessis trastorneu trastorni trastornin trastornis trastorno trastornà trastornàrem trastornàreu trastornàs trastornàssem trastornàsseu trastornàssim trastornàssiu trastornàvem trastornàveu trastornés trastornéssem trastornésseu trastornéssim trastornéssiu trastorní val v
bouleverser

trau /tɾaw/ n masc
boutonnière
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.
entaille
Incisió feta al cos per una ferida aguda.

traumatitzar /tɾaw.ma.tiˈd͡za/ /tɾaw.ma.tiˈza/ /tɾaw.ma.tiˈzaɾ/ /tɾəw.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept traumatitz traumatitza traumatitzada traumatitzades traumatitzam traumatitzant traumatitzar traumatitzara traumatitzaran traumatitzarem traumatitzaren traumatitzares traumatitzareu traumatitzaria traumatitzarien traumatitzaries traumatitzarà traumatitzaràs traumatitzaré traumatitzaríem traumatitzaríeu traumatitzassen traumatitzasses traumatitzassin traumatitzassis traumatitzat traumatitzats traumatitzau traumatitzava traumatitzaven traumatitzaves traumatitze traumatitzem traumatitzen traumatitzes traumatitzessen traumatitzesses traumatitzessin traumatitzessis traumatitzeu traumatitzi traumatitzin traumatitzis traumatitzo traumatitzà traumatitzàrem traumatitzàreu traumatitzàs traumatitzàssem traumatitzàsseu traumatitzàssim traumatitzàssiu traumatitzàvem traumatitzàveu traumatitzés traumatitzéssem traumatitzésseu traumatitzéssim traumatitzéssiu traumatitzí val v
traumatiser

traumatòleg /tɾaw.maˈtɔ.ɫek/ /tɾəw.məˈtɔ.ɫək/ n masc
traumatologue

trava /ˈtɾa.va/ /ˈtɾa.və/ /ˈtɾa.βa/ /ˈtɾa.βə/ n fem
entrave

travar /tɾaˈvaɾ/ /tɾaˈβa/ /tɾəˈva/ /tɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trau trav trava travada travades travam travant travar travara travaran travarem travaren travares travareu travaria travarien travaries travarà travaràs travaré travaríem travaríeu travassen travasses travassin travassis travat travats travau travava travaven travaves trave travem traven traves travessen travesses travessin travessis traveu travi travin travis travo travà travàrem travàreu travàs travàssem travàsseu travàssim travàssiu travàvem travàveu través travéssem travésseu travéssim travéssiu traví val v
lier
Posar una trava per a immobilitzar.
assembler
Unir coses per a que no es puguin moure separadament.

travessar /tɾa.veˈsaɾ/ /tɾa.βeˈsa/ /tɾə.vəˈsa/ /tɾə.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept travessa travessada travessades travessam travessant travessar travessara travessaran travessarem travessaren travessares travessareu travessaria travessarien travessaries travessarà travessaràs travessaré travessaríem travessaríeu travessassen travessasses travessassin travessassis travessat travessats travessau travessava travessaven travessaves travesse travessem travessen travesses travessessen travessesses travessessin travessessis travesseu travessi travessin travessis travesso travessà travessàrem travessàreu travessàs travessàssem travessàsseu travessàssim travessàssiu travessàvem travessàveu travessés travesséssem travessésseu travesséssim travesséssiu travessí través val v
traverser

travesser n masc
barre horizontale
(esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
barre transversale
(rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

travessia /tɾa.veˈsi.a/ /tɾa.βeˈsi.a/ /tɾə.vəˈsi.ə/ /tɾə.βəˈsi.ə/ n fem
traverse
Carrer que travessa un altre més important o que comunica dos carrers.
traversée
Viatge per mar o per riu.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ n fem
croc-en-jambe
(esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.
sous-pied
(beisbol) Cadascuna de les dues peces de l'equip d'un jugador, una per a cada cama, consistents en unes tires disposades sobre els mitjons i fixades sota el peu, que determinats equips utilitzen com a distintiu.

traç /ˈtɾas/ n masc
trait

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trace tracem tracen traces tracessen tracesses tracessin tracessis traceu traci tracin tracis tracés tracéssem tracésseu tracéssim tracéssiu trací traç traça traçada traçades traçam traçant traçar traçara traçaran traçarem traçaren traçares traçareu traçaria traçarien traçaries traçarà traçaràs traçaré traçaríem traçaríeu traçassen traçasses traçassin traçassis traçat traçats traçau traçava traçaven traçaves traço traçà traçàrem traçàreu traçàs traçàssem traçàsseu traçàssim traçàssiu traçàvem traçàveu val v
tracer

traçut /tɾaˈsut/ /tɾəˈsut/ adj masc
habile

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
trahison

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
traître

traïdoria /tɾa.i.ðoˈɾi.a/ /tɾə.i.ðoˈɾi.ə/ /tɾə.i.ðuˈɾi.ə/ n fem
traîtrise

trebacances /tɾe.baˈkan.ses/ /tɾə.βəˈkan.səs/ n fem
travacance

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
travail
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
(física) Magnitud que mesura l'energia necessària per a modificar l'energia d'algun sistema, en especial per a generar moviment o alterar cossos.

treball de Sísif n masc
travail de Sisyphe

treball de camp n masc
essai sur le terrain

treball en equip n masc
travail en équipe

treball escolar n masc
travail scolaire

treball individual n masc
travail individuel

treball manual n masc
travail manuel

treball per parelles n masc
travail en paires

treball per racons n masc
travail en coins

treball social n masc
travail social

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ treballadora treballadors adj masc
travailleur
Que treballa molt.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
travailleur
Empleat, persona contractada per altri.

treballador social n masc
assistant de service social

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
travailler

treballar com un negre v
travailler comme un nègre

treballat /tɾe.baˈʎat/ /tɾə.bəˈjat/ /tɾə.bəˈʎat/ /tɾə.βəˈʎat/ adj masc
laborieux

trefilar /tɾe.fiˈɫa/ /tɾe.fiˈɫaɾ/ /tɾə.fiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trefil trefila trefilada trefilades trefilam trefilant trefilar trefilara trefilaran trefilarem trefilaren trefilares trefilareu trefilaria trefilarien trefilaries trefilarà trefilaràs trefilaré trefilaríem trefilaríeu trefilassen trefilasses trefilassin trefilassis trefilat trefilats trefilau trefilava trefilaven trefilaves trefile trefilem trefilen trefiles trefilessen trefilesses trefilessin trefilessis trefileu trefili trefilin trefilis trefilo trefilà trefilàrem trefilàreu trefilàs trefilàssem trefilàsseu trefilàssim trefilàssiu trefilàvem trefilàveu trefilés trefiléssem trefilésseu trefiléssim trefiléssiu trefilí val v
tréfiler

tremend /tɾeˈmen/ /tɾeˈment/ /tɾəˈmen/ /tɾəˈment/ adj masc
terrible

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremol tremola tremolada tremolades tremolam tremolant tremolar tremolara tremolaran tremolarem tremolaren tremolares tremolareu tremolaria tremolarien tremolaries tremolarà tremolaràs tremolaré tremolaríem tremolaríeu tremolassen tremolasses tremolassin tremolassis tremolat tremolats tremolau tremolava tremolaven tremolaves tremole tremolem tremolen tremoles tremolessen tremolesses tremolessin tremolessis tremoleu tremoli tremolin tremolis tremolo tremolà tremolàrem tremolàreu tremolàs tremolàssem tremolàsseu tremolàssim tremolàssiu tremolàvem tremolàveu tremolés tremoléssem tremolésseu tremoléssim tremoléssiu tremolí val v
trembler

tremolar les copes dels genolls v
intimider

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ n
tremblement
Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.

tremolosa /tɾe.moˈɫo.za/ /tɾə.moˈɫo.zə/ /tɾə.muˈɫo.zə/ n fem
torpille

tremolós /tɾe.moˈɫos/ /tɾə.moˈɫos/ /tɾə.muˈɫos/ adj masc
tremblant

trempar /tɾemˈpa/ /tɾemˈpaɾ/ /tɾəmˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremp trempa trempada trempades trempam trempant trempar trempara tremparan tremparem tremparen trempares trempareu tremparia tremparien tremparies tremparà tremparàs tremparé tremparíem tremparíeu trempassen trempasses trempassin trempassis trempat trempats trempau trempava trempaven trempaves trempe trempem trempen trempes trempessen trempesses trempessin trempessis trempeu trempi trempin trempis trempo trempà trempàrem trempàreu trempàs trempàssem trempàsseu trempàssim trempàssiu trempàvem trempàveu trempés trempéssem trempésseu trempéssim trempéssiu trempí val v
tremper
Fer assolir a un metall o al vidre el punt de fusió òptim per a treballar-lo.
bander
(col·loquial) Tenir el penis en erecció.

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
trique
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

trempera matinera n fem
gaule du matin

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
train rame

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
tresse
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trenar /tɾeˈna/ /tɾeˈnaɾ/ /tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tren trena trenada trenades trenam trenant trenar trenara trenaran trenarem trenaren trenares trenareu trenaria trenarien trenaries trenarà trenaràs trenaré trenaríem trenaríeu trenassen trenasses trenassin trenassis trenat trenats trenau trenava trenaven trenaves trene trenem trenen trenes trenessen trenesses trenessin trenessis treneu treni trenin trenis treno trenà trenàrem trenàreu trenàs trenàssem trenàsseu trenàssim trenàssiu trenàvem trenàveu trenés trenéssem trenésseu trenéssim trenéssiu trení val v
tresser
Fer trenes.

trenc /ˈtɾeŋ/ /ˈtɾeŋk/ /ˈtɾəŋk/ /ˈtɾɛŋ/ /ˈtɾɛŋk/ n masc
lézarde
Esquerda produïda per contusió, solució de continuïtat en una superfície.
cédille
Traç inferior de la ce trencada (ç).

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
mystère
Joc de pensar amb una solució no òbvia.
puzzle
Joc en el qual cal col·locar un conjunt de peces d'una forma concreta per a que mostrin una imatge de forma correcta.

trencacolls /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎs/ /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎʃ/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɔʎs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɔʎs/ n masc
casse-cou
Lloc de pas amb perill de caure.
écueil
(figuradament) Afer difícil amb perill d’equivocar-se.

trencadissa /tɾeŋ.kaˈði.sa/ /tɾəŋ.kəˈði.sə/ n fem
casse

trencament de l'estic n masc
rupture de la crosse

trencament de servei n masc
break

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
casser
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.
tourner
(intransitiu) Canviar de direcció d’un camí o carrer a un altre.

trencar el servei v
faire le break

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
trente
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
trente

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
trente-cinq

trenta-cinquè /ˌtɾen.ta.siŋˈke/ /ˌtɾən.tə.siŋˈkə/ /ˌtɾɛn.tə.siŋˈkɛ/ number
trente-cinquième

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ number
trente-deux

trenta-dosè /ˌtɾen.ta.ðoˈze/ /ˌtɾən.tə.ðoˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.ðuˈzɛ/ number
trente-deuxième

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
trente-neuf

trenta-novè /ˌtɾen.ta.noˈve/ /ˌtɾen.ta.noˈβe/ /ˌtɾən.tə.noˈvə/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈvɛ/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈβɛ/ number
trente-neuvième

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
trente-quatre

trenta-quatrè /ˌtɾen.ta.kwaˈtɾe/ /ˌtɾən.tə.kwəˈtɾə/ /ˌtɾɛn.tə.kwəˈtɾɛ/ number
trente-quatrième

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ number
trente-sept

trenta-setè /ˌtɾen.ta.seˈte/ /ˌtɾən.tə.səˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.səˈtɛ/ number
trente-septième

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
trente-six

trenta-sisè /ˌtɾen.ta.siˈze/ /ˌtɾən.tə.siˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.siˈzɛ/ number
trente-sixième

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ number
trente-trois

trenta-tresè /ˌtɾen.ta.tɾeˈze/ /ˌtɾən.tə.tɾəˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.tɾəˈzɛ/ number
trente-troisième

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
trente-et-un

trenta-una /ˌtɾen.taˈu.na/ /ˌtɾən.təˈu.nə/ /ˌtɾɛn.təˈu.nə/ number
trente-et-une
Forma femenina de trenta-un.

trenta-unè /ˌtɾen.ta.uˈne/ /ˌtɾən.tə.uˈnə/ /ˌtɾɛn.tə.uˈnɛ/ number
trente-et-unième

trenta-vuit /ˌtɾen.taˈvujt/ /ˌtɾen.taˈβujt/ /ˌtɾən.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈβujt/ number
trente-huit

trenta-vuitè /ˌtɾen.ta.vujˈte/ /ˌtɾen.ta.βujˈte/ /ˌtɾen.ta.βwiˈte/ /ˌtɾən.tə.vujˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.vujˈtɛ/ /ˌtɾɛn.tə.βujˈtɛ/ number
trente-huitième

trentejar /tɾen.teˈd͡ʒa/ /tɾen.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾen.teˈʒa/ /tɾən.təˈd͡ʒa/ /tɾən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trentege trentegem trentegen trenteges trentegessen trentegesses trentegessin trentegessis trentegeu trentegi trentegin trentegis trentegés trentegéssem trentegésseu trentegéssim trentegéssiu trentegí trenteig trenteja trentejada trentejades trentejam trentejant trentejar trentejara trentejaran trentejarem trentejaren trentejares trentejareu trentejaria trentejarien trentejaries trentejarà trentejaràs trentejaré trentejaríem trentejaríeu trentejassen trentejasses trentejassin trentejassis trentejat trentejats trentejau trentejava trentejaven trentejaves trentejo trentejà trentejàrem trentejàreu trentejàs trentejàssem trentejàsseu trentejàssim trentejàssiu trentejàvem trentejàveu val v
friser

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
trentième

trentí /tɾenˈti/ /tɾənˈti/ adj masc
trentenaire

trep /ˈtrep/ n masc
déchir

trepanar /tɾe.paˈna/ /tɾe.paˈnaɾ/ /tɾə.pəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trepan trepana trepanada trepanades trepanam trepanant trepanar trepanara trepanaran trepanarem trepanaren trepanares trepanareu trepanaria trepanarien trepanaries trepanarà trepanaràs trepanaré trepanaríem trepanaríeu trepanassen trepanasses trepanassin trepanassis trepanat trepanats trepanau trepanava trepanaven trepanaves trepane trepanem trepanen trepanes trepanessen trepanesses trepanessin trepanessis trepaneu trepani trepanin trepanis trepano trepanà trepanàrem trepanàreu trepanàs trepanàssem trepanàsseu trepanàssim trepanàssiu trepanàvem trepanàveu trepanés trepanéssem trepanésseu trepanéssim trepanéssiu trepaní val v
trépaner

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
perceuse foreuse

trepar /tɾeˈpa/ /tɾeˈpaɾ/ /tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trep trepa trepada trepades trepam trepant trepar trepara treparan treparem treparen trepares trepareu treparia treparien treparies treparà treparàs treparé treparíem treparíeu trepassen trepasses trepassin trepassis trepat trepats trepau trepava trepaven trepaves trepe trepem trepen trepes trepessen trepesses trepessin trepessis trepeu trepi trepin trepis trepo trepà trepàrem trepàreu trepàs trepàssem trepàsseu trepàssim trepàssiu trepàvem trepàveu trepés trepéssem trepésseu trepéssim trepéssiu trepí val v
percer

trepidar /tɾe.piˈða/ /tɾe.piˈðaɾ/ /tɾə.piˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trepid trepida trepidada trepidades trepidam trepidant trepidar trepidara trepidaran trepidarem trepidaren trepidares trepidareu trepidaria trepidarien trepidaries trepidarà trepidaràs trepidaré trepidaríem trepidaríeu trepidassen trepidasses trepidassin trepidassis trepidat trepidats trepidau trepidava trepidaven trepidaves trepide trepidem trepiden trepides trepidessen trepidesses trepidessin trepidessis trepideu trepidi trepidin trepidis trepido trepidà trepidàrem trepidàreu trepidàs trepidàssem trepidàsseu trepidàssim trepidàssiu trepidàvem trepidàveu trepidés trepidéssem trepidésseu trepidéssim trepidéssiu trepidí val v
trépider

trepitjar /tɾe.piˈd͡ʒa/ /tɾe.piˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trepitge trepitgem trepitgen trepitges trepitgessen trepitgesses trepitgessin trepitgessis trepitgeu trepitgi trepitgin trepitgis trepitgés trepitgéssem trepitgésseu trepitgéssim trepitgéssiu trepitgí trepitj trepitja trepitjada trepitjades trepitjam trepitjant trepitjar trepitjara trepitjaran trepitjarem trepitjaren trepitjares trepitjareu trepitjaria trepitjarien trepitjaries trepitjarà trepitjaràs trepitjaré trepitjaríem trepitjaríeu trepitjassen trepitjasses trepitjassin trepitjassis trepitjat trepitjats trepitjau trepitjava trepitjaven trepitjaves trepitjo trepitjà trepitjàrem trepitjàreu trepitjàs trepitjàssem trepitjàsseu trepitjàssim trepitjàssiu trepitjàvem trepitjàveu val v
marcher sur
Posar el peu damunt.
rabaisser
Menysprear l’honor, la dignitat.

trepà /tɾeˈpa/ /tɾəˈpa/ n masc
trépan

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
trois

tres segons n masc
trois secondes

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
trois-cents

tresc /ˈtɾesk/ /ˈtɾəsk/ /ˈtɾɛsk/ n masc
randonnée pédestre

trescanar /tɾes.kaˈna/ /tɾes.kaˈnaɾ/ /tɾəs.kəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trescan trescana trescanada trescanades trescanam trescanant trescanar trescanara trescanaran trescanarem trescanaren trescanares trescanareu trescanaria trescanarien trescanaries trescanarà trescanaràs trescanaré trescanaríem trescanaríeu trescanassen trescanasses trescanassin trescanassis trescanat trescanats trescanau trescanava trescanaven trescanaves trescane trescanem trescanen trescanes trescanessen trescanesses trescanessin trescanessis trescaneu trescani trescanin trescanis trescano trescanà trescanàrem trescanàreu trescanàs trescanàssem trescanàsseu trescanàssim trescanàssiu trescanàvem trescanàveu trescanés trescanéssem trescanésseu trescanéssim trescanéssiu trescaní val v
rembobiner

trescar /tɾesˈka/ /tɾesˈkaɾ/ /tɾəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tresc tresca trescada trescades trescam trescant trescar trescara trescaran trescarem trescaren trescares trescareu trescaria trescarien trescaries trescarà trescaràs trescaré trescaríem trescaríeu trescassen trescasses trescassin trescassis trescat trescats trescau trescava trescaven trescaves tresco trescà trescàrem trescàreu trescàs trescàssem trescàsseu trescàssim trescàssiu trescàvem trescàveu tresque tresquem tresquen tresques tresquessen tresquesses tresquessin tresquessis tresqueu tresqui tresquin tresquis tresqués tresquéssem tresquésseu tresquéssim tresquéssiu tresquí val v
bûcher trimer
Caminar apressadament, feinejar activament.

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
trésor
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
trésorier

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
trésorerie

trespeus /ˌtɾesˈpɛws/ /ˌtɾəsˈpɛws/ /ˌtɾɛsˈpɛws/ n masc
trépied
Cèrcol de ferro amb tres peus que serveix de suport per a posar atuells de cuina al foc.

tresquarts n neut
trois-quarts

tresquarts ala dret n masc
ailier droit

tresquarts ala esquerre n masc
ailier gauche

tret /ˈtret/ n masc
tir
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
sauf
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
treize

tretze-cents /ˌtɾe.d͡zeˈsens/ /ˌtɾe.d͡zəˈsens/ number
treize cents

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
treizième

treu /ˈtɾew/ /ˈtɾɛw/ n masc
tref

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ bal tragueren tragueres traguessen traguesses traguessin traguessis tragué traguérem traguéreu tragués traguéssem traguésseu traguéssim traguéssiu traguí traiem traient traieu trauran traurem traureu trauria traurien trauries traurà trauràs trauré trauríem trauríeu trec trega treguem treguen tregues tregueu tregui treguin treguis treia treien treies treim treis tret treta tretes trets treu treuen treure treus trèiem trèieu v
démarrer
Fer sortir una cosa del lloc on és.
ôter
Llevar o fer desaparèixer alguna cosa del lloc on és.

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
trêve
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
choix

tria de la pilota n fem
choix de la balle

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
triangle
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.

triangle de rebot n masc
triangle de rebond

triangulació n fem
triangulation

triangular /tɾi.aŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.aŋ.ɡuˈɫaɾ/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫar/ adj
triangulaire
Que té forma de triangle.

triangular /tɾi.aŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.aŋ.ɡuˈɫaɾ/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triangul triangula triangulada triangulades triangulam triangulant triangular triangulara triangularan triangularem triangularen triangulares triangulareu triangularia triangularien triangularies triangularà triangularàs triangularé triangularíem triangularíeu triangulassen triangulasses triangulassin triangulassis triangulat triangulats triangulau triangulava triangulaven triangulaves triangule triangulem triangulen triangules triangulessen triangulesses triangulessin triangulessis trianguleu trianguli triangulin triangulis triangulo triangulà triangulàrem triangulàreu triangulàs triangulàssem triangulàsseu triangulàssim triangulàssiu triangulàvem triangulàveu triangulés trianguléssem triangulésseu trianguléssim trianguléssiu triangulí val v
trianguler
Referit a una superfície, realitzar una triangulació.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
choisir
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.
trier
Netejar una cosa traient-ne la brossa i els cossos estranys.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
tribu

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
tribune

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
tribunal

tribut /tɾiˈβut/ n masc
hommage

tribú /tɾiˈβu/ n masc
tribun

tricorn /tɾiˈkɔrn/ n masc
tricorne

tricorni /tɾiˈkɔr.ni/ n masc
tricorne

tricotar /tɾi.koˈta/ /tɾi.koˈtaɾ/ /tɾi.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tricot tricota tricotada tricotades tricotam tricotant tricotar tricotara tricotaran tricotarem tricotaren tricotares tricotareu tricotaria tricotarien tricotaries tricotarà tricotaràs tricotaré tricotaríem tricotaríeu tricotassen tricotasses tricotassin tricotassis tricotat tricotats tricotau tricotava tricotaven tricotaves tricote tricotem tricoten tricotes tricotessen tricotesses tricotessin tricotessis tricoteu tricoti tricotin tricotis tricoto tricotà tricotàrem tricotàreu tricotàs tricotàssem tricotàsseu tricotàssim tricotàssiu tricotàvem tricotàveu tricotés tricotéssem tricotésseu tricotéssim tricotéssiu tricotí val v
tricoter

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
trident

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
tridimensionnel

trigar /tɾiˈɣa/ /tɾiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trig triga trigada trigades trigam trigant trigar trigara trigaran trigarem trigaren trigares trigareu trigaria trigarien trigaries trigarà trigaràs trigaré trigaríem trigaríeu trigassen trigasses trigassin trigassis trigat trigats trigau trigava trigaven trigaves trigo trigue triguem triguen trigues triguessen triguesses triguessin triguessis trigueu trigui triguin triguis trigués triguéssem triguésseu triguéssim triguéssiu triguí trigà trigàrem trigàreu trigàs trigàssem trigàsseu trigàssim trigàssiu trigàvem trigàveu val v
retarder

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
trimestre

trinar /tɾiˈna/ /tɾiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trin trina trinada trinades trinam trinant trinar trinara trinaran trinarem trinaren trinares trinareu trinaria trinarien trinaries trinarà trinaràs trinaré trinaríem trinaríeu trinassen trinasses trinassin trinassis trinat trinats trinau trinava trinaven trinaves trine trinem trinen trines trinessen trinesses trinessin trinessis trineu trini trinin trinis trino trinà trinàrem trinàreu trinàs trinàssem trinàsseu trinàssim trinàssiu trinàvem trinàveu trinés trinéssem trinésseu trinéssim trinéssiu triní val v
triller
(música) Fer trinats, refilar com un ocell.

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
traîneau luge

trinquet /tɾiŋˈket/ /tɾiŋˈkɛt/ n masc
trinquet
(pilota) Pista de joc de pilota consistent en un espai rectangular, generalment amb sostre, tancat per quatre parets aptes també per al joc.

trinxa /ˈtɾiɲ.t͡ʃa/ /ˈtɾiɲ.ʃə/ n fem
patte

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
tranchée

trinxeraire /tɾiɲ.t͡ʃeˈɾaj.ɾe/ /tɾiɲ.ʃəˈɾaj.ɾə/ n neut
gamon
Noi que vagabundeja.

trio /ˈtɾi.o/ /ˈtɾi.u/ n masc
trio

triomf /tɾiˈoɱf/ n masc
triomphe

triomfar /tɾi.oɱˈfa/ /tɾi.oɱˈfaɾ/ /tɾi.uɱˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triomf triomfa triomfada triomfades triomfam triomfant triomfar triomfara triomfaran triomfarem triomfaren triomfares triomfareu triomfaria triomfarien triomfaries triomfarà triomfaràs triomfaré triomfaríem triomfaríeu triomfassen triomfasses triomfassin triomfassis triomfat triomfats triomfau triomfava triomfaven triomfaves triomfe triomfem triomfen triomfes triomfessen triomfesses triomfessin triomfessis triomfeu triomfi triomfin triomfis triomfo triomfà triomfàrem triomfàreu triomfàs triomfàssem triomfàsseu triomfàssim triomfàssiu triomfàvem triomfàveu triomfés triomféssem triomfésseu triomféssim triomféssiu triomfí val v
triompher

tripartir /tɾi.parˈti/ /tɾi.paɾˈti/ /tɾi.paɾˈtiɾ/ /tɾi.pərˈti/ bal n-occ occ sept triparteix triparteixen triparteixes triparteixi triparteixin triparteixis triparteixo tripartesc tripartesqui tripartesquin tripartesquis tripartia tripartida tripartides tripartien triparties tripartiguem tripartigueu tripartim tripartint tripartir tripartira tripartiran tripartirem tripartiren tripartires tripartireu tripartiria tripartirien tripartiries tripartirà tripartiràs tripartiré tripartiríem tripartiríeu tripartisc tripartisca tripartisquen tripartisques tripartissen tripartisses tripartissin tripartissis tripartit tripartits tripartiu tripartix tripartixen tripartixes tripartixo tripartí tripartíem tripartíeu tripartírem tripartíreu tripartís tripartíssem tripartísseu tripartíssim tripartíssiu val v
tripartir

triple n masc
triple
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triple bogey n masc
boguey triple

triple doble n masc
triple double

triple eliminació n fem
triple-jeu

triples n masc
triplettes

tripleta n fem
triplette

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept triplic triplica triplicada triplicades triplicam triplicant triplicar triplicara triplicaran triplicarem triplicaren triplicares triplicareu triplicaria triplicarien triplicaries triplicarà triplicaràs triplicaré triplicaríem triplicaríeu triplicassen triplicasses triplicassin triplicassis triplicat triplicats triplicau triplicava triplicaven triplicaves triplico triplicà triplicàrem triplicàreu triplicàs triplicàssem triplicàsseu triplicàssim triplicàssiu triplicàvem triplicàveu triplique tripliquem tripliquen tripliques tripliquessen tripliquesses tripliquessin tripliquessis tripliqueu tripliqui tripliquin tripliquis tripliqués tripliquéssem tripliquésseu tripliquéssim tripliquéssiu tripliquí val v
tripler

triplà /tɾiˈpɫa/ n masc
triplan

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
équipage
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

triquèquid /tɾiˈkɛ.kit/ n masc
lamantin

trisomia 21 n fem
trisomie 21

trist /ˈtɾist/ adj
triste
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
tristesse

tristor /tɾisˈto/ /tɾisˈtoɾ/ n fem
tristesse

triturar /tɾi.tuˈɾa/ /tɾi.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tritur tritura triturada triturades trituram triturant triturar triturara trituraran triturarem trituraren triturares triturareu trituraria triturarien trituraries triturarà trituraràs trituraré trituraríem trituraríeu triturassen triturasses triturassin triturassis triturat triturats triturau triturava trituraven trituraves triture triturem trituren tritures trituressen trituresses trituressin trituressis tritureu trituri triturin trituris trituro triturà trituràrem trituràreu trituràs trituràssem trituràsseu trituràssim trituràssiu trituràvem trituràveu triturés trituréssem triturésseu trituréssim trituréssiu triturí val v
écrasser

triumvirat /tɾi.um.biˈɾat/ /tɾi.uɱ.viˈɾat/ /tɾi.uɱ.viˈɾat/ n masc
triumvirat
Grup de tres persones que formen la direcció d'un govern.

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
banal

trivialitzar /tɾi.vi.a.ɫiˈzaɾ/ /tɾi.vi.ə.ɫiˈd͡za/ /tɾi.βi.a.ɫiˈd͡za/ /tɾi.βi.a.ɫiˈza/ /tɾi.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trivialitz trivialitza trivialitzada trivialitzades trivialitzam trivialitzant trivialitzar trivialitzara trivialitzaran trivialitzarem trivialitzaren trivialitzares trivialitzareu trivialitzaria trivialitzarien trivialitzaries trivialitzarà trivialitzaràs trivialitzaré trivialitzaríem trivialitzaríeu trivialitzassen trivialitzasses trivialitzassin trivialitzassis trivialitzat trivialitzats trivialitzau trivialitzava trivialitzaven trivialitzaves trivialitze trivialitzem trivialitzen trivialitzes trivialitzessen trivialitzesses trivialitzessin trivialitzessis trivialitzeu trivialitzi trivialitzin trivialitzis trivialitzo trivialitzà trivialitzàrem trivialitzàreu trivialitzàs trivialitzàssem trivialitzàsseu trivialitzàssim trivialitzàssiu trivialitzàvem trivialitzàveu trivialitzés trivialitzéssem trivialitzésseu trivialitzéssim trivialitzéssiu trivialitzí val v
trivialiser

tro /ˈtɾo/ n masc
tonnerre
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

troba /ˈtɾɔ.βa/ /ˈtɾɔ.βə/ n fem
trouvaille

trobada /tɾoˈβa.ða/ /tɾuˈβa.ðə/ n fem
rencontre

trobada LAN n fem
tournoi de jeux en réseau

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
troubadour
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobadoresc /tɾo.ba.ðoˈɾesk/ /tɾo.bə.ðoˈɾəsk/ /tɾu.bə.ðuˈɾɛsk/ /tɾu.βə.ðuˈɾɛsk/ adj masc
troubadouresque

troballa /tɾoˈba.ʎa/ /tɾoˈba.ʎə/ /tɾuˈba.jə/ n fem
trouvaille

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
trouver
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
(pronominal) Concórrer o estar present en alguna part.
(pronominal) Ser o estar en un determinat estat.
versifier
Compondre en l'art dels trobadors.
rencontrer
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

trobat /tɾoˈbat/ /tɾuˈbat/ /tɾuˈβat/ n masc
tourbat

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
pelote

trocànter /tɾoˈkan.teɾ/ /tɾoˈkan.təɾ/ /tɾuˈkan.tər/ n masc
trochanter

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
trophée

troglodita /tɾo.ɣɫoˈði.ta/ /tɾo.ɣɫoˈði.tə/ /tɾu.ɣɫuˈði.tə/ adj
troglodyte
Que viu en una caverna o cova.

troglodita /tɾo.ɣɫoˈði.ta/ /tɾo.ɣɫoˈði.tə/ /tɾu.ɣɫuˈði.tə/ n neut
troglodyte
Persona que viu en una cova.

troià /tɾoˈja/ /tɾuˈja/ adj masc
troyen

troià /tɾoˈja/ /tɾuˈja/ n masc
Troyen

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
troll
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
troll
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
troller
(internet) Atacar provocant com un trol.

tromba /ˈtɾom.ba/ /ˈtɾom.bə/ n fem
trombe

trombe /ˈtɾom.be/ /ˈtɾom.bə/ n masc
thrombus trombo

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombone

trombó de colissa n masc
trombone à coulisse

trombó de pistons n masc
trombone à pistons

trombó rovellat n masc
trombone rouillé

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
cor
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, format per un llarg tub enroscat que s'eixampla gradualment des de l'embocadura al pavelló.
trompe
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.
cuite
(col·loquial) embriaguesa

trompa marina n fem
trompette marine

trompada /tɾomˈpa.ða/ /tɾomˈpa.ðə/ /tɾumˈpa.ðə/ n fem
heurt
Cop fort, batzac.

trompe-l'oeil /ˌtɾɔm.peˈɫej/ n masc
trompe-l'œil

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trompette
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

trompeta bastarda n fem
trompette à coulisse

trompeta de pistons n fem
trompette à pistons

trompetejar /tɾom.pe.teˈd͡ʒa/ /tɾom.pe.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾom.pe.teˈʒa/ /tɾom.pə.təˈd͡ʒa/ /tɾum.pə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trompetege trompetegem trompetegen trompeteges trompetegessen trompetegesses trompetegessin trompetegessis trompetegeu trompetegi trompetegin trompetegis trompetegés trompetegéssem trompetegésseu trompetegéssim trompetegéssiu trompetegí trompeteig trompeteja trompetejada trompetejades trompetejam trompetejant trompetejar trompetejara trompetejaran trompetejarem trompetejaren trompetejares trompetejareu trompetejaria trompetejarien trompetejaries trompetejarà trompetejaràs trompetejaré trompetejaríem trompetejaríeu trompetejassen trompetejasses trompetejassin trompetejassis trompetejat trompetejats trompetejau trompetejava trompetejaven trompetejaves trompetejo trompetejà trompetejàrem trompetejàreu trompetejàs trompetejàssem trompetejàsseu trompetejàssim trompetejàssiu trompetejàvem trompetejàveu val v
trompeter
Sonar la trompeta.

trompeter /tɾom.peˈte/ /tɾom.peˈteɾ/ /tɾom.pəˈte/ /tɾum.pəˈte/ n masc
bécasse de mer
Peix teleosti de la família dels macroramfòsids amb musell llarg i tubiforme (Macroramphosus scolopax).

tron /ˈtɾɔn/ n masc
trône

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
chaire
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
tonner

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
tronc
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
torse
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
blouse
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

trop /ˈtɾɔp/ n masc
trope

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
troupe

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
tropical

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ n fem
tropopause

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
troposphère

tros /ˈtɾɔs/ n masc
morceau
Part, porció d'un tot.

tros de quòniam n masc
idiot

trot /ˈtɾɔt/ n masc
trot

trotar /tɾoˈta/ /tɾoˈtaɾ/ /tɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trot trota trotada trotades trotam trotant trotar trotara trotaran trotarem trotaren trotares trotareu trotaria trotarien trotaries trotarà trotaràs trotaré trotaríem trotaríeu trotassen trotasses trotassin trotassis trotat trotats trotau trotava trotaven trotaves trote trotem troten trotes trotessen trotesses trotessin trotessis troteu troti trotin trotis troto trotà trotàrem trotàreu trotàs trotàssem trotàsseu trotàssim trotàssiu trotàvem trotàveu trotés trotéssem trotésseu trotéssim trotéssiu trotí val v
trotter

trotllo /ˈtɾɔ.ʎo/ /ˈtɾɔ.ʎo/ /ˈtɾɔ.ʎu/ /ˈtɾɔʎ.ʎo/ /ˈtɾɔʎ.ʎu/ n masc
centrolophe noir

truc /ˈtɾuk/ n masc
tour
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.
astuce cheat
Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
(videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truc truca trucada trucades trucam trucant trucar trucara trucaran trucarem trucaren trucares trucareu trucaria trucarien trucaries trucarà trucaràs trucaré trucaríem trucaríeu trucassen trucasses trucassin trucassis trucat trucats trucau trucava trucaven trucaves truco trucà trucàrem trucàreu trucàs trucàssem trucàsseu trucàssim trucàssiu trucàvem trucàveu truque truquem truquen truques truquessen truquesses truquessin truquessis truqueu truqui truquin truquis truqués truquéssem truquésseu truquéssim truquéssiu truquí val v
frapper
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
appeler
(intransitiu) Telefonar.

truculent /tɾu.kuˈɫen/ /tɾu.kuˈɫent/ adj masc
truculent

trufa /ˈtɾu.fa/ /ˈtɾu.fə/ n fem
truffe
(pastisseria) Dolç rodó de nata batuda i xocolata fosa, recobert de xocolata.

trufar /tɾuˈfa/ /tɾuˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truf trufa trufada trufades trufam trufant trufar trufara trufaran trufarem trufaren trufares trufareu trufaria trufarien trufaries trufarà trufaràs trufaré trufaríem trufaríeu trufassen trufasses trufassin trufassis trufat trufats trufau trufava trufaven trufaves trufe trufem trufen trufes trufessen trufesses trufessin trufessis trufeu trufi trufin trufis trufo trufà trufàrem trufàreu trufàs trufàssem trufàsseu trufàssim trufàssiu trufàvem trufàveu trufés truféssem trufésseu truféssim truféssiu trufí val v
truffer

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
truite de lac truite
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
omelette
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita alpina n fem
omble chevalier

truita de rierol n fem
omble de fontaine

truita irisada n fem
truite arc-en-ciel

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
truie
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trumf trumfa trumfada trumfades trumfam trumfant trumfar trumfara trumfaran trumfarem trumfaren trumfares trumfareu trumfaria trumfarien trumfaries trumfarà trumfaràs trumfaré trumfaríem trumfaríeu trumfassen trumfasses trumfassin trumfassis trumfat trumfats trumfau trumfava trumfaven trumfaves trumfe trumfem trumfen trumfes trumfessen trumfesses trumfessin trumfessis trumfeu trumfi trumfin trumfis trumfo trumfà trumfàrem trumfàreu trumfàs trumfàssem trumfàsseu trumfàssim trumfàssiu trumfàvem trumfàveu trumfés trumféssem trumfésseu trumféssim trumféssiu trumfí val v
couper

truncament /tɾuŋ.kaˈmen/ /tɾuŋ.kaˈment/ /tɾuŋ.kəˈmen/ /tɾuŋ.kəˈment/ n masc
troncation

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trunc trunca truncada truncades truncam truncant truncar truncara truncaran truncarem truncaren truncares truncareu truncaria truncarien truncaries truncarà truncaràs truncaré truncaríem truncaríeu truncassen truncasses truncassin truncassis truncat truncats truncau truncava truncaven truncaves trunco truncà truncàrem truncàreu truncàs truncàssem truncàsseu truncàssim truncàssiu truncàvem truncàveu trunque trunquem trunquen trunques trunquessen trunquesses trunquessin trunquessis trunqueu trunqui trunquin trunquis trunqués trunquéssem trunquésseu trunquéssim trunquéssiu trunquí val v
tronquer

truà /tɾuˈa/ n masc
truand

tràmit n masc
formalité

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
transit

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
trèfle
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per una fulla negra de trèvol.

tsade /ˈtsa.ðe/ /ˈtsa.ðə/ n fem
tsadé

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
tsar

tsuzumi n masc
tsuzumi

tu pronoun
tu

tub /ˈtup/ n masc
tube

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculitzar /tu.beɾ.ku.ɫiˈzaɾ/ /tu.βer.ku.ɫiˈd͡za/ /tu.βeɾ.ku.ɫiˈza/ /tu.βər.ku.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tuberculitz tuberculitza tuberculitzada tuberculitzades tuberculitzam tuberculitzant tuberculitzar tuberculitzara tuberculitzaran tuberculitzarem tuberculitzaren tuberculitzares tuberculitzareu tuberculitzaria tuberculitzarien tuberculitzaries tuberculitzarà tuberculitzaràs tuberculitzaré tuberculitzaríem tuberculitzaríeu tuberculitzassen tuberculitzasses tuberculitzassin tuberculitzassis tuberculitzat tuberculitzats tuberculitzau tuberculitzava tuberculitzaven tuberculitzaves tuberculitze tuberculitzem tuberculitzen tuberculitzes tuberculitzessen tuberculitzesses tuberculitzessin tuberculitzessis tuberculitzeu tuberculitzi tuberculitzin tuberculitzis tuberculitzo tuberculitzà tuberculitzàrem tuberculitzàreu tuberculitzàs tuberculitzàssem tuberculitzàsseu tuberculitzàssim tuberculitzàssiu tuberculitzàvem tuberculitzàveu tuberculitzés tuberculitzéssem tuberculitzésseu tuberculitzéssim tuberculitzéssiu tuberculitzí val v
tuberculiser

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberculose

tuberculostàtic /tu.beɾ.ku.ɫosˈta.tik/ /tu.bər.ku.ɫusˈta.tik/ /tu.bəɾ.ku.ɫosˈta.tik/ /tu.βər.ku.ɫusˈta.tik/ adj masc
tuberculostatique

tudó /twˈðo/ n masc
pigeon ramier palombe

tuf /ˈtuf/ n masc
tuf
Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.
puanteur
Olor desagradable, com la que fan certs cossos en fermentació o en descomposició.

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
tweet

tuitaire /tujˈtaj.ɾe/ /tujˈtaj.ɾə/ /twiˈtaj.ɾe/ n
gazouilleur

tuitar /tujˈta/ /tujˈtaɾ/ /twiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ tuit tuita tuitada tuitades tuitam tuitant tuitar tuitara tuitaran tuitarem tuitaren tuitares tuitareu tuitaria tuitarien tuitaries tuitarà tuitaràs tuitaré tuitaríem tuitaríeu tuitassen tuitasses tuitassin tuitassis tuitat tuitats tuitau tuitava tuitaven tuitaves tuite tuitem tuiten tuites tuitessen tuitesses tuitessin tuitessis tuiteu tuiti tuitin tuitis tuito tuità tuitàrem tuitàreu tuitàs tuitàssem tuitàsseu tuitàssim tuitàssiu tuitàvem tuitàveu tuités tuitéssem tuitésseu tuitéssim tuitéssiu tuití val v
tweeter

tuli n masc
thulium

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulipe

tumor /tuˈmor/ n masc
tumeur

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
tumulte

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
toundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
tungstène

tupè /tuˈpe/ /tuˈpɛ/ n masc
toupet

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turban

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbine

turbulència atmosfèrica n fem
turbulence atmospherique

turc adj masc
turc
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
turc
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
tourisme

turisme cultural n masc
tourisme culturel

turisme d'aventura n masc
tourisme d'aventure

turisme de negocis n masc
tourisme d'affaires

turisme monumental n masc
turisme monumental

turisme nàutic n masc
tourisme nautique

turisme termal n masc
thermoludisme

turisme urbà n masc
urbain

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
touriste

turista de motxilla n neut
routard

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
cheville

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept turment turmenta turmentada turmentades turmentam turmentant turmentar turmentara turmentaran turmentarem turmentaren turmentares turmentareu turmentaria turmentarien turmentaries turmentarà turmentaràs turmentaré turmentaríem turmentaríeu turmentassen turmentasses turmentassin turmentassis turmentat turmentats turmentau turmentava turmentaven turmentaves turmente turmentem turmenten turmentes turmentessen turmentesses turmentessin turmentessis turmenteu turmenti turmentin turmentis turmento turmentà turmentàrem turmentàreu turmentàs turmentàssem turmentàsseu turmentàssim turmentàssiu turmentàvem turmentàveu turmentés turmentéssem turmentésseu turmentéssim turmentéssiu turmentí val v
tourmenter
Causar turment a algú.

turo /ˈtu.ɾo/ /ˈtu.ɾu/ n masc
tuf
Tosca formada en l’interior de canonades.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
turquoise

turquès /turˈkɛs/ /tuɾˈkes/ /tuɾˈkəs/ adj masc
turcique

turístic /tuˈɾis.tik/ adj masc
touristique

turó n masc
colline
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutejar /tu.teˈd͡ʒa/ /tu.teˈd͡ʒaɾ/ /tu.teˈʒa/ /tu.təˈd͡ʒa/ /tu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tutege tutegem tutegen tuteges tutegessen tutegesses tutegessin tutegessis tutegeu tutegi tutegin tutegis tutegés tutegéssem tutegésseu tutegéssim tutegéssiu tutegí tuteig tuteja tutejada tutejades tutejam tutejant tutejar tutejara tutejaran tutejarem tutejaren tutejares tutejareu tutejaria tutejarien tutejaries tutejarà tutejaràs tutejaré tutejaríem tutejaríeu tutejassen tutejasses tutejassin tutejassis tutejat tutejats tutejau tutejava tutejaven tutejaves tutejo tutejà tutejàrem tutejàreu tutejàs tutejàssem tutejàsseu tutejàssim tutejàssiu tutejàvem tutejàveu val v
tutoyer

tutia /tuˈti.a/ /tuˈti.ə/ n fem
tuthie

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
professeur principal

tutoria /tu.toˈɾi.a/ /tu.toˈɾi.ə/ /tu.tuˈɾi.ə/ n fem
tutorat

tutoria entre iguals n fem
tutorat par les pairs

tutti frutti /ˌtu.tiˈfɾu.ti/ n masc
tutti-frutti

tuvalià /tu.va.ɫiˈa/ /tu.və.ɫiˈa/ /tu.βa.ɫiˈa/ /tu.βə.ɫiˈa/ adj masc
tuvaluan
Originari, pertanyent o relatiu a Tuvalu (estat d'Oceania).

tuvalià /tu.va.ɫiˈa/ /tu.və.ɫiˈa/ /tu.βa.ɫiˈa/ /tu.βə.ɫiˈa/ n masc
tuvaluan
Natural de Tuvalu.
Idioma polinesi propi i oficial de Tuvalu i algunes illes properes.

tuàutem /tuˈaw.tem/ /tuˈaw.təm/ n masc
tu-autem

txa-txa-txa /ˌt͡ʃaˌt͡ʃaˈt͡ʃa/ n masc
cha-cha

txau /t͡ʃaw/ Interjection
tchao

txec /ˈt͡ʃɛk/ n masc
txèque
Llengua eslava parlada a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
tchétchène
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

txin-txin /ˌt͡ʃiɲˈt͡ʃin/ Interjection
tchin tchin

tàctica col·lectiva n fem
tactique collective

tàctica del fora de joc n fem
tactique du hors-jeu

tàctica individual n fem
tactique individuelle

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
thalamus

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
tamoul
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàmpax /ˈtam.paks/ /ˈtam.pəks/ n masc
tampax
tampó higiènic

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantale

tàper /ˈta.peɾ/ /ˈta.pər/ n masc
tupperware

tàpia /ˈta.pi.a/ /ˈta.pi.ə/ n fem
mur en pisé
Paret feta de terra pastada, premsada i assecada.

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
taon

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
technique

tècnica d'aprenentatge n fem
technique d'apprentissage

tècnica d'estudi n fem
technique d'étude

tècnica de Phillips 66 n fem
Phillips 66

tècnica de dinàmica de grup n fem
technique de dynamique de groupe

tècnica de nivell de detall n fem
niveau de détail

tècnica de nivell de detall contínua n fem
LOD continu

tècnica de nivell de detall discreta n fem
LOD dynamique

tècnica defensiva n fem
technique défensive

tècnica didàctica n fem
technique didactique

tècnica ofensiva n fem
technique offensive

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
ténu

tèrbol /ˈter.buɫ/ /ˈteɾ.boɫ/ adj masc
sombre

tèrmic /ˈtɛr.mik/ adj masc
thermique

tèxel n masc
pixel texturé

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
craindre
Sentir por.

tíbia /ˈti.bi.a/ /ˈti.βi.ə/ n fem
tibia

tílburi /ˈtiɫ.βu.ɾi/ n masc
tilbury

tímid /ˈti.mit/ adj masc
timide

típex /ˈti.peks/ /ˈti.pəks/ n masc
correctuer liquide

típic típica típics adj masc
typique
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

títol acadèmic n masc
diplôme

títol oficial n masc
diplôme officiel

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
truffe

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
toner

tònic /ˈtɔ.nik/ adj masc
tonique
(lingüística) Element on recau l'accent o la força de la veu.

tònica /ˈtɔ.ni.ka/ /ˈtɔ.ni.kə/ n fem
tonic

tòpic /ˈtɔ.pik/ adj masc
topique
Relatiu a la pell.

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
thorax

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
toxique
Que és nociu pels organismes vius.

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
toxique
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

tómbol /ˈtom.boɫ/ /ˈtom.buɫ/ n masc
tombolo

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
tourterelle

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
tumulus
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.
catafalque
Estructura de dol sobre el taüt durant les exèquies.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
tunnel
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.
petit pont
(esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

túnel de vestidors n masc
tunnel des vestiaires

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
tunique

uau /uˈaw/ Interjection
ouah

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
emplacement

ubicar /u.biˈkaɾ/ /u.βiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept ubic ubica ubicada ubicades ubicam ubicant ubicar ubicara ubicaran ubicarem ubicaren ubicares ubicareu ubicaria ubicarien ubicaries ubicarà ubicaràs ubicaré ubicaríem ubicaríeu ubicassen ubicasses ubicassin ubicassis ubicat ubicats ubicau ubicava ubicaven ubicaves ubico ubicà ubicàrem ubicàreu ubicàs ubicàssem ubicàsseu ubicàssim ubicàssiu ubicàvem ubicàveu ubique ubiquem ubiquen ubiques ubiquessen ubiquesses ubiquessin ubiquessis ubiqueu ubiqui ubiquin ubiquis ubiqués ubiquéssem ubiquésseu ubiquéssim ubiquéssiu ubiquí val v
placer

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ n fem
ubiquité

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
ukrainien
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
hurlement

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept udol udola udolada udolades udolam udolant udolar udolara udolaran udolarem udolaren udolares udolareu udolaria udolarien udolaries udolarà udolaràs udolaré udolaríem udolaríeu udolassen udolasses udolassin udolassis udolat udolats udolau udolava udolaven udolaves udole udolem udolen udoles udolessen udolesses udolessin udolessis udoleu udoli udolin udolis udolo udolà udolàrem udolàreu udolàs udolàssem udolàsseu udolàssim udolàssiu udolàvem udolàveu udolés udoléssem udolésseu udoléssim udoléssiu udolí val v
hurler

ufana /uˈfa.na/ /uˈfa.nə/ n fem
orgueil
Pompa, ostentació.
épaisseur
Gran frondositat i verdor en les plantes.

ufanejar /u.fa.neˈd͡ʒa/ /u.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /u.fa.neˈʒa/ /u.fə.nəˈd͡ʒa/ /u.fə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept ufanege ufanegem ufanegen ufaneges ufanegessen ufanegesses ufanegessin ufanegessis ufanegeu ufanegi ufanegin ufanegis ufanegés ufanegéssem ufanegésseu ufanegéssim ufanegéssiu ufanegí ufaneig ufaneja ufanejada ufanejades ufanejam ufanejant ufanejar ufanejara ufanejaran ufanejarem ufanejaren ufanejares ufanejareu ufanejaria ufanejarien ufanejaries ufanejarà ufanejaràs ufanejaré ufanejaríem ufanejaríeu ufanejassen ufanejasses ufanejassin ufanejassis ufanejat ufanejats ufanejau ufanejava ufanejaven ufanejaves ufanejo ufanejà ufanejàrem ufanejàreu ufanejàs ufanejàssem ufanejàsseu ufanejàssim ufanejàssiu ufanejàvem ufanejàveu val v
étalager

ufanós /u.faˈnos/ /u.fəˈnos/ adj masc
arrogant

ufà /uˈfa/ adj
fier

uixer /ujˈʃe/ /ujˈʃeɾ/ /uˈʃeɾ/ n masc
huissier

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ n masc
ukulélé

ulcerar /uɫ.seˈɾa/ /uɫ.seˈɾaɾ/ /uɫ.səˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept ulcer ulcera ulcerada ulcerades ulceram ulcerant ulcerar ulcerara ulceraran ulcerarem ulceraren ulcerares ulcerareu ulceraria ulcerarien ulceraries ulcerarà ulceraràs ulceraré ulceraríem ulceraríeu ulcerassen ulcerasses ulcerassin ulcerassis ulcerat ulcerats ulcerau ulcerava ulceraven ulceraves ulcere ulcerem ulceren ulceres ulceressen ulceresses ulceressin ulceressis ulcereu ulceri ulcerin ulceris ulcero ulcerà ulceràrem ulceràreu ulceràs ulceràssem ulceràsseu ulceràssim ulceràssiu ulceràvem ulceràveu ulcerés ulceréssem ulcerésseu ulceréssim ulceréssiu ulcerí val v
ulcérer

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
ouléma

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
œil yeux
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ull de bou n masc
œil-de-bœuf

ull de cicló n masc
oe il du cyclone

ull de vellut n masc
œil au beurre noir

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
crochet canine
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
défense
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
lunettes
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ulls /ˈujs/ /ˈuʎs/ /ˈuʎʃ/ n masc
merlan argenté
(peixos) Peix de la família dels gàdids d’ulls grossos, boca obliqua i escates argentades grans, que viu entre 100-1.000 m de fondària (Gadiculus argenteus).

ullverd /uʎˈvɛɾt/ /uʎˈvɛɾt/ /uʎˈβɛrt/ /uʎˈβɛɾt/ n masc
eperlan du large

ultimàtum n masc
ultimatum

ultracrepidià /uɫ.tɾa.kɾe.pi.ðiˈa/ /uɫ.tɾə.kɾə.pi.ðiˈa/ n masc
ultracrépidarien

ultramarins /ˌuɫ.tɾa.maˈɾins/ /ˌuɫ.tɾə.məˈɾins/ n masc
épicerie
Queviures provinents d'ultramar.

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
outrage

ultratjar /uɫ.tɾaˈd͡ʒa/ /uɫ.tɾaˈd͡ʒaɾ/ /uɫ.tɾəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept ultratge ultratgem ultratgen ultratges ultratgessen ultratgesses ultratgessin ultratgessis ultratgeu ultratgi ultratgin ultratgis ultratgés ultratgéssem ultratgésseu ultratgéssim ultratgéssiu ultratgí ultratj ultratja ultratjada ultratjades ultratjam ultratjant ultratjar ultratjara ultratjaran ultratjarem ultratjaren ultratjares ultratjareu ultratjaria ultratjarien ultratjaries ultratjarà ultratjaràs ultratjaré ultratjaríem ultratjaríeu ultratjassen ultratjasses ultratjassin ultratjassis ultratjat ultratjats ultratjau ultratjava ultratjaven ultratjaves ultratjo ultratjà ultratjàrem ultratjàreu ultratjàs ultratjàssem ultratjàsseu ultratjàssim ultratjàssiu ultratjàvem ultratjàveu val v
outrager

ulà /uˈɫa/ n masc
uhlan
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

umpire n neut
umpire

un number
un
(cardinal) La unitat completa.

un contra un /un n masc
un contre un

un fart de adv
gâchis

un ningú n masc
moins-que-rien

una mica adv
un peu

unanimitzar /u.na.ni.miˈd͡za/ /u.na.ni.miˈza/ /u.na.ni.miˈzaɾ/ /u.nə.ni.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept unanimitz unanimitza unanimitzada unanimitzades unanimitzam unanimitzant unanimitzar unanimitzara unanimitzaran unanimitzarem unanimitzaren unanimitzares unanimitzareu unanimitzaria unanimitzarien unanimitzaries unanimitzarà unanimitzaràs unanimitzaré unanimitzaríem unanimitzaríeu unanimitzassen unanimitzasses unanimitzassin unanimitzassis unanimitzat unanimitzats unanimitzau unanimitzava unanimitzaven unanimitzaves unanimitze unanimitzem unanimitzen unanimitzes unanimitzessen unanimitzesses unanimitzessin unanimitzessis unanimitzeu unanimitzi unanimitzin unanimitzis unanimitzo unanimitzà unanimitzàrem unanimitzàreu unanimitzàs unanimitzàssem unanimitzàsseu unanimitzàssim unanimitzàssiu unanimitzàvem unanimitzàveu unanimitzés unanimitzéssem unanimitzésseu unanimitzéssim unanimitzéssiu unanimitzí val v
unanimiser

unbinili /um.biˈni.li/ n masc
unbinilium

uncinus n masc
uncinus

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ bal n-occ occ sept ungeix ungeixen ungeixes ungeixi ungeixin ungeixis ungeixo ungesc ungesqui ungesquin ungesquis ungia ungida ungides ungien ungies ungiguem ungigueu ungim ungint ungir ungira ungiran ungirem ungiren ungires ungireu ungiria ungirien ungiries ungirà ungiràs ungiré ungiríem ungiríeu ungisc ungisca ungisquen ungisques ungissen ungisses ungissin ungissis ungit ungits ungiu ungix ungixen ungixes ungixo ungí ungíem ungíeu ungírem ungíreu ungís ungíssem ungísseu ungíssim ungíssiu val v
oindre

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
ongle
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unglot /uŋˈɡɫɔt/ n masc
sabot

uni /ˈu.ni/ n fem
univ

unicameral /u.ni.ka.meˈɾaɫ/ /u.ni.kə.məˈɾaɫ/ adj
monocaméral

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
unification

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unific unifica unificada unificades unificam unificant unificar unificara unificaran unificarem unificaren unificares unificareu unificaria unificarien unificaries unificarà unificaràs unificaré unificaríem unificaríeu unificassen unificasses unificassin unificassis unificat unificats unificau unificava unificaven unificaves unifico unificà unificàrem unificàreu unificàs unificàssem unificàsseu unificàssim unificàssiu unificàvem unificàveu unifique unifiquem unifiquen unifiques unifiquessen unifiquesses unifiquessin unifiquessis unifiqueu unifiqui unifiquin unifiquis unifiqués unifiquéssem unifiquésseu unifiquéssim unifiquéssiu unifiquí val v
unifier

uniformar /u.ni.forˈma/ /u.ni.foɾˈma/ /u.ni.foɾˈmaɾ/ /u.ni.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept uniform uniforma uniformada uniformades uniformam uniformant uniformar uniformara uniformaran uniformarem uniformaren uniformares uniformareu uniformaria uniformarien uniformaries uniformarà uniformaràs uniformaré uniformaríem uniformaríeu uniformassen uniformasses uniformassin uniformassis uniformat uniformats uniformau uniformava uniformaven uniformaves uniforme uniformem uniformen uniformes uniformessen uniformesses uniformessin uniformessis uniformeu uniformi uniformin uniformis uniformo uniformà uniformàrem uniformàreu uniformàs uniformàssem uniformàsseu uniformàssim uniformàssiu uniformàvem uniformàveu uniformés uniforméssem uniformésseu uniforméssim uniforméssiu uniformí val v
uniformiser

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
uniform

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
unilatéral

unir /uˈni/ /uˈniɾ/ bal n-occ occ sept uneix uneixen uneixes uneixi uneixin uneixis uneixo unesc unesqui unesquin unesquis unia unida unides unien unies uniguem unigueu unim unint unir unira uniran unirem uniren unires unireu uniria unirien uniries unirà uniràs uniré uniríem uniríeu unisc unisca unisquen unisques unissen unisses unissin unissis unit units uniu unix unixen unixes unixo uní uníem uníeu unírem uníreu unís uníssem unísseu uníssim uníssiu val v
unir

unitat /u.niˈtat/ n fem
unité

unitat didàctica n fem
unité d'apprentissage

unitat escolar n fem
unité scolaire

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
univers Univers

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
universel
Relatiu a l'univers.

universalitzar /u.ni.veɾ.sa.ɫiˈzaɾ/ /u.ni.vəɾ.sa.ɫidˈza/ /u.ni.βer.sa.ɫiˈd͡za/ /u.ni.βeɾ.sa.ɫiˈzaɾ/ /u.ni.βər.sə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept universalitz universalitza universalitzada universalitzades universalitzam universalitzant universalitzar universalitzara universalitzaran universalitzarem universalitzaren universalitzares universalitzareu universalitzaria universalitzarien universalitzaries universalitzarà universalitzaràs universalitzaré universalitzaríem universalitzaríeu universalitzassen universalitzasses universalitzassin universalitzassis universalitzat universalitzats universalitzau universalitzava universalitzaven universalitzaves universalitze universalitzem universalitzen universalitzes universalitzessen universalitzesses universalitzessin universalitzessis universalitzeu universalitzi universalitzin universalitzis universalitzo universalitzà universalitzàrem universalitzàreu universalitzàs universalitzàssem universalitzàsseu universalitzàssim universalitzàssiu universalitzàvem universalitzàveu universalitzés universalitzéssem universalitzésseu universalitzéssim universalitzéssiu universalitzí val v
universaliser

universitari /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βər.siˈta.ɾi/ adj masc
universitaire
Relatiu a la universitat.

universitari /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βər.siˈta.ɾi/ n masc
universitaire
Estudiant o graduat en una universitat.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
université fac

universitat de la gent gran n fem
université du troisième âge

universitat oberta n fem
télé-université

universitat popular n fem
université populaire

universíada n fem
jeux mondiaux universitaires

unió /u.niˈo/ n fem
union

unnilbi /unˈnil.bi/ n masc
unnilbium

unnilenni /un.nilˈɛn.ni/ n masc
unnilennium

unnilhexi /un.niˈɫɛɡ.zi/ n masc
unnilhexium

unnilocti /un.nilˈɔk.ti/ n masc
unniloctium

unnilpenti /un.nilˈpɛn.ti/ n masc
unnilpentium

unnilquadi /un.nilˈkwa.ði/ n masc
unnilquadium

unnilsepti /un.nilˈsɛp.ti/ n masc
unnilseptium

unniltri /unˈnil.tɾi/ n masc
unniltrium

unniluni /un.nilˈu.ni/ n masc
unnilunium

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unt unta untada untades untam untant untar untara untaran untarem untaren untares untareu untaria untarien untaries untarà untaràs untaré untaríem untaríeu untassen untasses untassin untassis untat untats untau untava untaven untaves unte untem unten untes untessen untesses untessin untessis unteu unti untin untis unto untà untàrem untàreu untàs untàssem untàsseu untàssim untàssiu untàvem untàveu untés untéssem untésseu untéssim untéssiu untí val v
tartiner

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ununbium

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ununhexium

ununnili /un.unˈni.li/ n masc
ununnilium

ununocti n masc
ununoctium

ununpenti n masc
ununpentium

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ununquadium

ununsepti n masc
ununseptium

ununtri n masc
ununtrium

unununi /un.unˈu.ni/ n masc
unununium

uperitzar /u.pe.ɾiˈd͡za/ /u.pe.ɾiˈza/ /u.pe.ɾiˈzaɾ/ /u.pə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept uperitz uperitza uperitzada uperitzades uperitzam uperitzant uperitzar uperitzara uperitzaran uperitzarem uperitzaren uperitzares uperitzareu uperitzaria uperitzarien uperitzaries uperitzarà uperitzaràs uperitzaré uperitzaríem uperitzaríeu uperitzassen uperitzasses uperitzassin uperitzassis uperitzat uperitzats uperitzau uperitzava uperitzaven uperitzaves uperitze uperitzem uperitzen uperitzes uperitzessen uperitzesses uperitzessin uperitzessis uperitzeu uperitzi uperitzin uperitzis uperitzo uperitzà uperitzàrem uperitzàreu uperitzàs uperitzàssem uperitzàsseu uperitzàssim uperitzàssiu uperitzàvem uperitzàveu uperitzés uperitzéssem uperitzésseu uperitzéssim uperitzéssiu uperitzí val v
upériser

urani n masc
uranium

urbanificació /ur.bə.ni.fi.kə.siˈo/ /uɾ.ba.ni.fi.ka.siˈo/ n fem
urbanification

urbanitat /ur.bə.niˈtat/ /uɾ.ba.niˈtat/ n fem
urbanité

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanisation

urbanitzar /ur.bə.niˈd͡za/ /ur.βa.niˈd͡za/ /uɾ.ba.niˈzaɾ/ /uɾ.βa.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept urbanitz urbanitza urbanitzada urbanitzades urbanitzam urbanitzant urbanitzar urbanitzara urbanitzaran urbanitzarem urbanitzaren urbanitzares urbanitzareu urbanitzaria urbanitzarien urbanitzaries urbanitzarà urbanitzaràs urbanitzaré urbanitzaríem urbanitzaríeu urbanitzassen urbanitzasses urbanitzassin urbanitzassis urbanitzat urbanitzats urbanitzau urbanitzava urbanitzaven urbanitzaves urbanitze urbanitzem urbanitzen urbanitzes urbanitzessen urbanitzesses urbanitzessin urbanitzessis urbanitzeu urbanitzi urbanitzin urbanitzis urbanitzo urbanitzà urbanitzàrem urbanitzàreu urbanitzàs urbanitzàssem urbanitzàsseu urbanitzàssim urbanitzàssiu urbanitzàvem urbanitzàveu urbanitzés urbanitzéssem urbanitzésseu urbanitzéssim urbanitzéssiu urbanitzí val v
urbaniser

urbanístic /ur.bəˈnis.tik/ /uɾ.baˈnis.tik/ adj masc
urbanistique

urbà /urˈβa/ adj masc
urbain

urdú /urˈdu/ urdús adj
ourdou
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
ourdou
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

urgir /urˈd͡ʒi/ /urˈʒi/ /uɾˈd͡ʒi/ /uɾˈd͡ʒiɾ/ bal n-occ occ sept urgeix urgeixen urgeixes urgeixi urgeixin urgeixis urgeixo urgesc urgesqui urgesquin urgesquis urgia urgida urgides urgien urgies urgiguem urgigueu urgim urgint urgir urgira urgiran urgirem urgiren urgires urgireu urgiria urgirien urgiries urgirà urgiràs urgiré urgiríem urgiríeu urgisc urgisca urgisquen urgisques urgissen urgisses urgissin urgissis urgit urgits urgiu urgix urgixen urgixes urgixo urgí urgíem urgíeu urgírem urgíreu urgís urgíssem urgísseu urgíssim urgíssiu val v
presser

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
urgence
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
urinaire
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
urne

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
urologie

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
griffe

urpar /urˈpa/ /uɾˈpa/ /uɾˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept urp urpa urpada urpades urpam urpant urpar urpara urparan urparem urparen urpares urpareu urparia urparien urparies urparà urparàs urparé urparíem urparíeu urpassen urpasses urpassin urpassis urpat urpats urpau urpava urpaven urpaves urpe urpem urpen urpes urpessen urpesses urpessin urpessis urpeu urpi urpin urpis urpo urpà urpàrem urpàreu urpàs urpàssem urpàsseu urpàssim urpàssiu urpàvem urpàveu urpés urpéssem urpésseu urpéssim urpéssiu urpí val v
agriffer

urpejar /ur.peˈʒa/ /ur.pəˈʒa/ /uɾ.peˈd͡ʒa/ /uɾ.peˈd͡ʒaɾ/ /uɾ.pəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept urpege urpegem urpegen urpeges urpegessen urpegesses urpegessin urpegessis urpegeu urpegi urpegin urpegis urpegés urpegéssem urpegésseu urpegéssim urpegéssiu urpegí urpeig urpeja urpejada urpejades urpejam urpejant urpejar urpejara urpejaran urpejarem urpejaren urpejares urpejareu urpejaria urpejarien urpejaries urpejarà urpejaràs urpejaré urpejaríem urpejaríeu urpejassen urpejasses urpejassin urpejassis urpejat urpejats urpejau urpejava urpejaven urpejaves urpejo urpejà urpejàrem urpejàreu urpejàs urpejàssem urpejàsseu urpejàssim urpejàssiu urpejàvem urpejàveu val v
griffer

usabilitat n fem
convivialité

usar /uˈza/ /uˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept usa usada usades usam usant usar usara usaran usarem usaren usares usareu usaria usarien usaries usarà usaràs usaré usaríem usaríeu usassen usasses usassin usassis usat usats usau usava usaven usaves use usem usen uses usessen usesses usessin usessis useu usi usin usis uso usà usàrem usàreu usàs usàssem usàsseu usàssim usàssiu usàvem usàveu usés uséssem usésseu uséssim uséssiu usí val ús v
utiliser
Fer ús, fer servir.

usat /uˈzat/ adj masc
usé

ustori /usˈtɔ.ɾi/ ustòria adj masc
ardent

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
utilisateur

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept usurp usurpa usurpada usurpades usurpam usurpant usurpar usurpara usurparan usurparem usurparen usurpares usurpareu usurparia usurparien usurparies usurparà usurparàs usurparé usurparíem usurparíeu usurpassen usurpasses usurpassin usurpassis usurpat usurpats usurpau usurpava usurpaven usurpaves usurpe usurpem usurpen usurpes usurpessen usurpesses usurpessin usurpessis usurpeu usurpi usurpin usurpis usurpo usurpà usurpàrem usurpàreu usurpàs usurpàssem usurpàsseu usurpàssim usurpàssiu usurpàvem usurpàveu usurpés usurpéssem usurpésseu usurpéssim usurpéssiu usurpí val v
usurper

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
outil

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
utilitaire

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ n masc
citadine

utilització /u.ti.ɫi.d͡za.siˈo/ /u.ti.ɫi.d͡zə.siˈo/ /u.ti.ɫi.za.siˈo/ n fem
utilisation

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept utilitz utilitza utilitzada utilitzades utilitzam utilitzant utilitzar utilitzara utilitzaran utilitzarem utilitzaren utilitzares utilitzareu utilitzaria utilitzarien utilitzaries utilitzarà utilitzaràs utilitzaré utilitzaríem utilitzaríeu utilitzassen utilitzasses utilitzassin utilitzassis utilitzat utilitzats utilitzau utilitzava utilitzaven utilitzaves utilitze utilitzem utilitzen utilitzes utilitzessen utilitzesses utilitzessin utilitzessis utilitzeu utilitzi utilitzin utilitzis utilitzo utilitzà utilitzàrem utilitzàreu utilitzàs utilitzàssem utilitzàsseu utilitzàssim utilitzàssiu utilitzàvem utilitzàveu utilitzés utilitzéssem utilitzésseu utilitzéssim utilitzéssiu utilitzí val v
utiliser

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopie

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ Interjection
jo
(pilota basca) Expressió amb què un jugador indica que té intenció de servir.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
vache
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vaca de Steller n fem
rhytine de Steller

vaca serrana n fem
serran écriture

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
vacances
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vacances escolars n fem
vacances scolaires

vacança /baˈkan.sa/ /bəˈkan.sə/ /vaˈkan.sa/ /vəˈkan.sə/ n fem
vacance

vaccinable /bak.siˈna.βɫe/ /bak.siˈnab.bɫe/ /bək.siˈna.βɫə/ /bək.siˈnab.bɫə/ /vak.siˈna.bɫe/ /vək.siˈnab.bɫə/ adj
vaccinable

vaccinador /bak.si.naˈðo/ /bak.si.naˈðoɾ/ /bək.si.nəˈðo/ /vak.si.naˈðoɾ/ /vək.si.nəˈðo/ n masc
vaccinateur

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vaccina vaccinada vaccinades vaccinam vaccinant vaccinar vaccinara vaccinaran vaccinarem vaccinaren vaccinares vaccinareu vaccinaria vaccinarien vaccinaries vaccinarà vaccinaràs vaccinaré vaccinaríem vaccinaríeu vaccinassen vaccinasses vaccinassin vaccinassis vaccinat vaccinats vaccinau vaccinava vaccinaven vaccinaves vaccine vaccinem vaccinen vaccines vaccinessen vaccinesses vaccinessin vaccinessis vaccineu vaccini vaccinin vaccinis vaccino vaccinà vaccinàrem vaccinàreu vaccinàs vaccinàssem vaccinàsseu vaccinàssim vaccinàssiu vaccinàvem vaccinàveu vaccinés vaccinéssem vaccinésseu vaccinéssim vaccinéssiu vacciní vaccín val v
vacciner
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vaccin
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.
vaccine
Malaltia d’origen víric de la pell, relacionada amb la verola especialment en les vaques i que es pot transmetre a l’home i al bestiar equí.

vaccínic /bakˈsi.nik/ /bəkˈsi.nik/ /vakˈsi.nik/ /vəkˈsi.nik/ adj masc
vaccinal

vacil·lació /ba.si.ɫa.siˈo/ /ba.siɫ.ɫa.siˈo/ /bə.si.ɫə.siˈo/ /va.siɫ.ɫa.siˈo/ /və.siɫ.ɫə.siˈo/ n fem
vacillement

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
grève

vagabundejar /ba.ɣa.βun.deˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.βun.deˈʒa/ /bə.ɣə.βun.dəˈʒa/ /va.ɣa.bun.deˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣə.bun.dəˈd͡ʒa/ /və.ɣə.bun.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vagabundege vagabundegem vagabundegen vagabundeges vagabundegessen vagabundegesses vagabundegessin vagabundegessis vagabundegeu vagabundegi vagabundegin vagabundegis vagabundegés vagabundegéssem vagabundegésseu vagabundegéssim vagabundegéssiu vagabundegí vagabundeig vagabundeja vagabundejada vagabundejades vagabundejam vagabundejant vagabundejar vagabundejara vagabundejaran vagabundejarem vagabundejaren vagabundejares vagabundejareu vagabundejaria vagabundejarien vagabundejaries vagabundejarà vagabundejaràs vagabundejaré vagabundejaríem vagabundejaríeu vagabundejassen vagabundejasses vagabundejassin vagabundejassis vagabundejat vagabundejats vagabundejau vagabundejava vagabundejaven vagabundejaves vagabundejo vagabundejà vagabundejàrem vagabundejàreu vagabundejàs vagabundejàssem vagabundejàsseu vagabundejàssim vagabundejàssiu vagabundejàvem vagabundejàveu val v
vagabonder
Viure com un vagabund.

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vag vaga vagada vagades vagam vagant vagar vagara vagaran vagarem vagaren vagares vagareu vagaria vagarien vagaries vagarà vagaràs vagaré vagaríem vagaríeu vagassen vagasses vagassin vagassis vagat vagats vagau vagava vagaven vagaves vago vague vaguem vaguen vagues vaguessen vaguesses vaguessin vaguessis vagueu vagui vaguin vaguis vagués vaguéssem vaguésseu vaguéssim vaguéssiu vaguí vagà vagàrem vagàreu vagàs vagàssem vagàsseu vagàssim vagàssiu vagàvem vagàveu val v
vaguer errer
Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
vagin

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
vaginal

vailet /bajˈɫet/ /bəjˈɫɛt/ /vajˈɫet/ /vəjˈɫɛt/ n masc
valet

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vanille

vaitot /ˌbajˈtot/ /ˌvajˈtot/ /ˌvajˈtot/ n masc
tapis

vaiver /bajˈβe/ /bajˈβeɾ/ /bəjˈβe/ /vajˈveɾ/ /ˌvajˈve/ adj masc
remuant

vaivé /ˌbajˈβe/ /ˌvajˈve/ /ˌvajˈve/ n masc
va-et-vient

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
bateau vaisseau

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
vaisselle

valencianisme /ba.ɫen.si.aˈniz.me/ /bə.ɫən.si.əˈniz.mə/ /va.ɫen.si.aˈniz.me/ /və.ɫən.si.əˈniz.mə/ n masc
valencianisme

valencianitat /ba.ɫen.si.a.niˈtat/ /bə.ɫən.si.ə.niˈtat/ /va.ɫen.si.a.niˈtat/ /və.ɫən.si.ə.niˈtat/ n fem
valencianité

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ valenciana adj masc
valencien
Relatiu o pertanyent al País Valencià, antic Regne de València, actual Comunitat Valenciana, als seus habitants o a la seva llengua.

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ n masc
Valencien
Habitant de la ciutat de València].
valencien
Conjunt de parlars del català occidental propis del País Valencià.

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
courageux

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
courage

valet /baˈɫet/ /bəˈɫɛt/ /vaˈɫet/ /vəˈɫət/ /vəˈɫɛt/ n masc
valet
Carta de la baralla francesa marcada amb una J representant un servent d’armes.

validació n fem
validation

validar /ba.ɫiˈða/ /bə.ɫiˈða/ /va.ɫiˈðaɾ/ /və.ɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val valid valida validada validades validam validant validar validara validaran validarem validaren validares validareu validaria validarien validaries validarà validaràs validaré validaríem validaríeu validassen validasses validassin validassis validat validats validau validava validaven validaves valide validem validen valides validessen validesses validessin validessis valideu validi validin validis valido validà validàrem validàreu validàs validàssem validàsseu validàssim validàssiu validàvem validàveu validés validéssem validésseu validéssim validéssiu validí v
valider

validesa /ba.ɫiˈðe.za/ /va.ɫiˈðe.za/ /və.ɫiˈðə.zə/ /və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
validité

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
vallée
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n masc
tranchée

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
valeur
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
(matemàtiques) Quantitat numèrica que pot prendre una variable.
courage
Tret de la persona que és valenta.

valoració del camp n fem
évaluation de parcours

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
valse

valsar /baɫˈsa/ /bəɫˈsa/ /vaɫˈsaɾ/ /vəɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vals valsa valsada valsades valsam valsant valsar valsara valsaran valsarem valsaren valsares valsareu valsaria valsarien valsaries valsarà valsaràs valsaré valsaríem valsaríeu valsassen valsasses valsassin valsassis valsat valsats valsau valsava valsaven valsaves valse valsem valsen valses valsessen valsesses valsessin valsessis valseu valsi valsin valsis valso valsà valsàrem valsàreu valsàs valsàssem valsàsseu valsàssim valsàssiu valsàvem valsàveu valsés valséssem valsésseu valséssim valséssiu valsí v
valser

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
précieux

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
valence

vamba /ˈbam.ba/ /ˈvam.ba/ /ˈvam.bə/ n fem
basket

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampire
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vampiressa /bam.piˈɾe.sa/ /bəm.piˈɾɛ.sə/ /vam.piˈɾe.sa/ /vəm.piˈɾə.sə/ /vəm.piˈɾɛ.sə/ n fem
vampiresse

vampiritzar /bam.pi.ɾiˈd͡za/ /bam.pi.ɾiˈza/ /bəm.pi.ɾiˈd͡za/ /vam.pi.ɾiˈzaɾ/ /vəm.pi.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vampiritz vampiritza vampiritzada vampiritzades vampiritzam vampiritzant vampiritzar vampiritzara vampiritzaran vampiritzarem vampiritzaren vampiritzares vampiritzareu vampiritzaria vampiritzarien vampiritzaries vampiritzarà vampiritzaràs vampiritzaré vampiritzaríem vampiritzaríeu vampiritzassen vampiritzasses vampiritzassin vampiritzassis vampiritzat vampiritzats vampiritzau vampiritzava vampiritzaven vampiritzaves vampiritze vampiritzem vampiritzen vampiritzes vampiritzessen vampiritzesses vampiritzessin vampiritzessis vampiritzeu vampiritzi vampiritzin vampiritzis vampiritzo vampiritzà vampiritzàrem vampiritzàreu vampiritzàs vampiritzàssem vampiritzàsseu vampiritzàssim vampiritzàssiu vampiritzàvem vampiritzàveu vampiritzés vampiritzéssem vampiritzésseu vampiritzéssim vampiritzéssiu vampiritzí v
vampiriser

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanadium

vanaglòria /ba.naˈɣɫɔ.ɾi.a/ /bə.nəˈɣɫɔ.ɾi.ə/ /va.naˈɣɫɔ.ɾi.a/ /və.nəˈɣɫɔ.ɾi.ə/ n fem
vanité

vanar-se /baˈnar.se/ /baˈnaɾ.se/ /bəˈnar.sə/ /vaˈnaɾ.se/ /və.nərˈsə/ /vəˈnaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val van vana vanada vanades vanam vanant vanar vanara vanaran vanarem vanaren vanares vanareu vanaria vanarien vanaries vanarà vanaràs vanaré vanaríem vanaríeu vanassen vanasses vanassin vanassis vanat vanats vanau vanava vanaven vanaves vane vanem vanen vanes vanessen vanesses vanessin vanessis vaneu vani vanin vanis vano vanà vanàrem vanàreu vanàs vanàssem vanàsseu vanàssim vanàssiu vanàvem vanàveu vanés vanéssem vanésseu vanéssim vanéssiu vaní v
vanter

vanisar /ba.niˈza/ /ba.niˈzaɾ/ /bə.niˈza/ /va.niˈzaɾ/ /və.niˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vanisa vanisada vanisades vanisam vanisant vanisar vanisara vanisaran vanisarem vanisaren vanisares vanisareu vanisaria vanisarien vanisaries vanisarà vanisaràs vanisaré vanisaríem vanisaríeu vanisassen vanisasses vanisassin vanisassis vanisat vanisats vanisau vanisava vanisaven vanisaves vanise vanisem vanisen vanises vanisessen vanisesses vanisessin vanisessis vaniseu vanisi vanisin vanisis vaniso vanisà vanisàrem vanisàreu vanisàs vanisàssem vanisàsseu vanisàssim vanisàssiu vanisàvem vanisàveu vanisés vaniséssem vanisésseu vaniséssim vaniséssiu vanisí vanís v
vaniser

vanisat /ba.niˈzat/ /bə.niˈzat/ /va.niˈzat/ /və.niˈzat/ n masc
vanisage

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
vaniteux

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
vapeur
Gas, especialment referit a l'aigua.
bateau à vapeur
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vapor d'aigua n masc
vapeur d'eau

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
cuisier vapeur

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
vacher
Persona que mena vaques.
Persona que regeix una vaqueria.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
baguette
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.
manche
(golf) Part central d'un bastó, consistent en una barra prima, llarga, recta i de flexibilitat variable que fa d'eix.

vara extrarígida n fem
manche firm

vara flexible n fem
manche molle

vara regular n fem
manche moyenne

vara rígida n fem
manche rigide

vareta /baˈɾe.ta/ /bəˈɾɛ.tə/ /vaˈɾe.ta/ /vəˈɾə.tə/ /vəˈɾɛ.tə/ n fem
baguette
Instrument de vidre que s'utilitza en els laboratoris per fer mescles.

vareta màgica n fem
baguette magique

vari /ˈba.ɾi/ /ˈva.ɾi/ /ˈva.ɾi/ adj
changeant
De caràcter variable, mudable.
divers
Divers, de distinta espècie o mena.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
variable
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
variable
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variable atmosfèrica n fem
variable atmosphérique

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
variation

variada /ba.ɾiˈa.ða/ /bə.ɾiˈa.ðə/ /va.ɾiˈa.ða/ /və.ɾiˈa.ðə/ n fem
sar à tête noire

variar /ba.ɾiˈa/ /bə.ɾiˈa/ /va.ɾiˈaɾ/ /və.ɾiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val varia variada variades variam variant variar variara variaran variarem variaren variares variareu variaria variarien variaries variarà variaràs variaré variaríem variaríeu variassen variasses variassin variassis variat variats variau variava variaven variaves varie variem varien varies variessen variesses variessin variessis varieu varii vario varià variàrem variàreu variàs variàssem variàsseu variàssim variàssiu variàvem variàveu variés variéssem variésseu variéssim variéssiu varií variï variïn variïs v
varier

variat /ba.ɾiˈat/ /bə.ɾiˈat/ /va.ɾiˈat/ /və.ɾiˈat/ adj masc
varié

varietat /ba.ɾi.eˈtat/ /va.ɾi.eˈtat/ /və.ɾi.əˈtat/ n fem
variété

variu /baˈɾiw/ /bəˈɾiw/ /vaˈɾiw/ /vəˈɾiw/ n masc
varicose

varlet /barˈɫet/ /baɾˈɫet/ /bərˈɫɛt/ /vaɾˈɫet/ /vərˈɫɛt/ /vəɾˈɫət/ n masc
apron du Rhône

vas /ˈbas/ /ˈvas/ /ˈvas/ n masc
vase

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
vasculaire

vasculitis /bas.kuˈɫi.tis/ /bəs.kuˈɫi.tis/ /vas.kuˈɫi.tis/ /vəs.kuˈɫi.tis/ n fem
vascularite

vascó /basˈko/ /bəsˈko/ /vasˈko/ /vəsˈko/ n masc
Vascon

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ n masc
vassal

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
vaste

vaticinar /ba.ti.siˈna/ /bə.ti.siˈna/ /va.ti.siˈnaɾ/ /və.ti.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vaticina vaticinada vaticinades vaticinam vaticinant vaticinar vaticinara vaticinaran vaticinarem vaticinaren vaticinares vaticinareu vaticinaria vaticinarien vaticinaries vaticinarà vaticinaràs vaticinaré vaticinaríem vaticinaríeu vaticinassen vaticinasses vaticinassin vaticinassis vaticinat vaticinats vaticinau vaticinava vaticinaven vaticinaves vaticine vaticinem vaticinen vaticines vaticinessen vaticinesses vaticinessin vaticinessis vaticineu vaticini vaticinin vaticinis vaticino vaticinà vaticinàrem vaticinàreu vaticinàs vaticinàssem vaticinàsseu vaticinàssim vaticinàssiu vaticinàvem vaticinàveu vaticinés vaticinéssem vaticinésseu vaticinéssim vaticinéssiu vaticiní vaticín v
vaticiner

vau /ˈbaw/ /ˈvaw/ /ˈvaw/ n fem
waw

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ n fem
vé

ve doble n fem
double vé

vectoritzar /bek.to.ɾiˈd͡za/ /bek.to.ɾiˈza/ /bək.tu.ɾiˈd͡za/ /vek.to.ɾiˈzaɾ/ /vək.to.ɾiˈd͡za/ /vək.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) vectoritza vectoritzada vectoritzades vectoritzant vectoritzar vectoritzara vectoritzaran vectoritzarem vectoritzaren vectoritzares vectoritzareu vectoritzaria vectoritzarien vectoritzaries vectoritzarà vectoritzaràs vectoritzaré vectoritzaríem vectoritzaríeu vectoritzassen vectoritzasses vectoritzat vectoritzats vectoritzava vectoritzaven vectoritzaves vectoritze vectoritzem vectoritzen vectoritzes vectoritzessen vectoritzesses vectoritzessin vectoritzessis vectoritzeu vectoritzi vectoritzin vectoritzis vectoritzo vectoritzà vectoritzàrem vectoritzàreu vectoritzàssem vectoritzàsseu vectoritzàvem vectoritzàveu vectoritzés vectoritzéssem vectoritzésseu vectoritzéssim vectoritzéssiu vectoritzí v
vectoriser

veda /ˈbe.ða/ /ˈbɛ.ðə/ /ˈve.ða/ /ˈve.ðə/ n fem
interdiction

vedar /beˈða/ /bəˈða/ /veˈðaɾ/ /vəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ved veda vedada vedades vedam vedant vedar vedara vedaran vedarem vedaren vedares vedareu vedaria vedarien vedaries vedarà vedaràs vedaré vedaríem vedaríeu vedassen vedasses vedassin vedassis vedat vedats vedau vedava vedaven vedaves vede vedem veden vedes vedessen vedesses vedessin vedessis vedeu vedi vedin vedis vedo vedà vedàrem vedàreu vedàs vedàssem vedàsseu vedàssim vedàssiu vedàvem vedàveu vedés vedéssem vedésseu vedéssim vedéssiu vedí v
défendre

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
veau

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
veau
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vedell vedella vedellada vedellades vedellam vedellant vedellar vedellara vedellaran vedellarem vedellaren vedellares vedellareu vedellaria vedellarien vedellaries vedellarà vedellaràs vedellaré vedellaríem vedellaríeu vedellassen vedellasses vedellassin vedellassis vedellat vedellats vedellau vedellava vedellaven vedellaves vedelle vedellem vedellen vedelles vedellessen vedellesses vedellessin vedellessis vedelleu vedelli vedellin vedellis vedello vedellà vedellàrem vedellàreu vedellàs vedellàssem vedellàsseu vedellàssim vedellàssiu vedellàvem vedellàveu vedellés vedelléssem vedellésseu vedelléssim vedelléssiu vedellí v
vêler

vedet /beˈðet/ /bəˈðɛt/ /veˈðet/ /vəˈðət/ /vəˈðɛt/ n fem
vedette
Artista femenina principal d’un espectacle de varietats o de revista.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
fois

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
végenisme véganisme

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
végétation

vegetalisme /be.d͡ʒe.taˈɫiz.me/ /be.ʒe.taˈɫiz.me/ /bə.ʒə.təˈɫiz.mə/ /ve.d͡ʒe.taˈɫiz.me/ /və.ʒə.təˈɫiz.mə/ n masc
végétalisme

vegetar /be.d͡ʒeˈta/ /be.ʒeˈta/ /bə.ʒəˈta/ /ve.d͡ʒeˈtaɾ/ /və.ʒəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val veget vegeta vegetada vegetades vegetam vegetant vegetar vegetara vegetaran vegetarem vegetaren vegetares vegetareu vegetaria vegetarien vegetaries vegetarà vegetaràs vegetaré vegetaríem vegetaríeu vegetassen vegetasses vegetassin vegetassis vegetat vegetats vegetau vegetava vegetaven vegetaves vegete vegetem vegeten vegetes vegetessen vegetesses vegetessin vegetessis vegeteu vegeti vegetin vegetis vegeto vegetà vegetàrem vegetàreu vegetàs vegetàssem vegetàsseu vegetàssim vegetàssiu vegetàvem vegetàveu vegetés vegetéssem vegetésseu vegetéssim vegetéssiu vegetí v
végéter

veguer /beˈɣe/ /beˈɣeɾ/ /bəˈɣe/ /veˈɣeɾ/ /vəˈɣe/ n masc
viguier

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
végane

vehemència /be.eˈmɛn.si.a/ /bə.əˈmɛn.si.ə/ /ve.eˈmɛn.si.a/ /və.əˈmɛn.si.ə/ n fem
véhémence

vehicle tot terreny n masc
automobile tout-terrain

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ adj
véhiculaire
Relatiu als vehicles.

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vehicul vehicula vehiculada vehiculades vehiculam vehiculant vehicular vehiculara vehicularan vehicularem vehicularen vehiculares vehiculareu vehicularia vehicularien vehicularies vehicularà vehicularàs vehicularé vehicularíem vehicularíeu vehiculassen vehiculasses vehiculassin vehiculassis vehiculat vehiculats vehiculau vehiculava vehiculaven vehiculaves vehicule vehiculem vehiculen vehicules vehiculessen vehiculesses vehiculessin vehiculessis vehiculeu vehiculi vehiculin vehiculis vehiculo vehiculà vehiculàrem vehiculàreu vehiculàs vehiculàssem vehiculàsseu vehiculàssim vehiculàssiu vehiculàvem vehiculàveu vehiculés vehiculéssem vehiculésseu vehiculéssim vehiculéssiu vehiculí v
véhiculer
Ser el vehicle per a transmetre o dur a terme alguna cosa.

vejam /beˈd͡ʒam/ /beˈʒam/ /bəˈʒam/ /veˈd͡ʒam/ /vəˈd͡ʒam/ /vəˈʒam/ Interjection
voyons

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
voile

vela cangrea n fem
voile à corne
Vela trapezial de forma asimètrica, que es desplega entre la botavara, el pal i l’antena o pic d’un veler.

velam /beˈɫam/ /bəˈɫam/ /veˈɫam/ /vəˈɫam/ n masc
voilure

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ adj
vélaire
(fonètica) Articulat aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ n fem
vélaire
Consonant articulada aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vel vela velada velades velam velant velar velara velaran velarem velaren velares velareu velaria velarien velaries velarà velaràs velaré velaríem velaríeu velassen velasses velassin velassis velat velats velau velava velaven velaves vele velem velen veles velessen velesses velessin velessis veleu veli velin velis velo velà velàrem velàreu velàs velàssem velàsseu velàssim velàssiu velàvem velàveu velés veléssem velésseu veléssim veléssiu velí v
voiler
Cobrir amb un vel.
Perdre la claredat de percepció d’una cosa.
(fotografia) Inutilitzar una emulsió fotogràfica per l’acció d’un factor ambiental, normalment la llum.

velaritzar /be.ɫa.ɾiˈd͡za/ /be.ɫa.ɾiˈza/ /bə.ɫə.ɾiˈd͡za/ /ve.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /və.ɫə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val velaritz velaritza velaritzada velaritzades velaritzam velaritzant velaritzar velaritzara velaritzaran velaritzarem velaritzaren velaritzares velaritzareu velaritzaria velaritzarien velaritzaries velaritzarà velaritzaràs velaritzaré velaritzaríem velaritzaríeu velaritzassen velaritzasses velaritzassin velaritzassis velaritzat velaritzats velaritzau velaritzava velaritzaven velaritzaves velaritze velaritzem velaritzen velaritzes velaritzessen velaritzesses velaritzessin velaritzessis velaritzeu velaritzi velaritzin velaritzis velaritzo velaritzà velaritzàrem velaritzàreu velaritzàs velaritzàssem velaritzàsseu velaritzàssim velaritzàssiu velaritzàvem velaritzàveu velaritzés velaritzéssem velaritzésseu velaritzéssim velaritzéssiu velaritzí v
vélariser

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
voilier
Embarcació amb veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
vieux ancien
De llarga vida, gran.
vieux
Referit a objectes, antic o espatllat.

vell marí n masc
phoque moine de Méditerranée

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
vieillesse
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
velours

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
vitesse vélocité

velocípede /be.ɫoˈsi.pe.ðe/ /bə.ɫuˈsi.pə.ðə/ /ve.ɫoˈsi.pe.ðe/ /və.ɫoˈsi.pə.ðə/ /və.ɫuˈsi.pə.ðə/ n masc
vélocipède

veloç /beˈɫos/ /veˈɫos/ /vəˈɫos/ adj
véloce

velum /beˈɫum/ /bəˈɫum/ /veˈɫum/ /vəˈɫum/ n masc
velum

vel·leïtat /be.ɫe.iˈtat/ /beɫ.ɫe.iˈtat/ /bə.ɫə.iˈtat/ /bəɫ.ɫə.iˈtat/ /veɫ.ɫe.iˈtat/ /vəɫ.ɫə.iˈtat/ n fem
velléité

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
veine

vencillar /ben.siˈʎa/ /bən.siˈʎa/ /ven.siˈʎaɾ/ /vən.siˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vencill vencilla vencillada vencillades vencillam vencillant vencillar vencillara vencillaran vencillarem vencillaren vencillares vencillareu vencillaria vencillarien vencillaries vencillarà vencillaràs vencillaré vencillaríem vencillaríeu vencillassen vencillasses vencillassin vencillassis vencillat vencillats vencillau vencillava vencillaven vencillaves vencille vencillem vencillen vencilles vencillessen vencillesses vencillessin vencillessis vencilleu vencilli vencillin vencillis vencillo vencillà vencillàrem vencillàreu vencillàs vencillàssem vencillàsseu vencillàssim vencillàssiu vencillàvem vencillàveu vencillés vencilléssem vencillésseu vencilléssim vencilléssiu vencillí v
lier

venciment /ben.siˈmen/ /bən.siˈmen/ /ven.siˈment/ /vən.siˈmen/ /vən.siˈment/ n masc
préremption

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
vente

vendemiari /ben.de.miˈa.ɾi/ /bən.də.miˈa.ɾi/ /ven.de.miˈa.ɾi/ /vən.də.miˈa.ɾi/ n masc
vendémiaire

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
vendre

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
vendeur

venerar /be.neˈɾa/ /bə.nəˈɾa/ /ve.neˈɾaɾ/ /və.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vener venera venerada venerades veneram venerant venerar venerara veneraran venerarem veneraren venerares venerareu veneraria venerarien veneraries venerarà veneraràs veneraré veneraríem veneraríeu venerassen venerasses venerassin venerassis venerat venerats venerau venerava veneraven veneraves venere venerem veneren veneres veneressen veneresses veneressin veneressis venereu veneri venerin veneris venero venerà veneràrem veneràreu veneràs veneràssem veneràsseu veneràssim veneràssiu veneràvem veneràveu venerés veneréssem venerésseu veneréssim veneréssiu venerí v
vénérer

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
venir
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
vengeance

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val venge vengem vengen venges vengessen vengesses vengessin vengessis vengeu vengi vengin vengis vengés vengéssem vengésseu vengéssim vengéssiu vengí venj venja venjada venjades venjam venjant venjar venjara venjaran venjarem venjaren venjares venjareu venjaria venjarien venjaries venjarà venjaràs venjaré venjaríem venjaríeu venjassen venjasses venjassin venjassis venjat venjats venjau venjava venjaven venjaves venjo venjà venjàrem venjàreu venjàs venjàssem venjàsseu venjàssim venjàssiu venjàvem venjàveu v
venger

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
vent

vent ageostròfic n masc
vent agéostrophique

vent anabàtic n masc
vent anabatique

vent antitríptic n masc
vent antitriptique

vent catabàtic n masc
vent catabatique

vent ciclostròfic n masc
vent ciclostrophique

vent del gradient n masc
vent du gradient

vent dominant n masc
vent dominant

vent fresquet n masc
bonne brise

vent variable n masc
vent variable

ventada /benˈta.ða/ /bənˈta.ðə/ /venˈta.ða/ /vənˈta.ðə/ n fem
coup de vent rude

ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ n fem
cendrillon
Persona que fa injustament les feines més humils (com la protagonista del conte de la Ventafocs).

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
éventail

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vent venta ventada ventades ventam ventant ventar ventara ventaran ventarem ventaren ventares ventareu ventaria ventarien ventaries ventarà ventaràs ventaré ventaríem ventaríeu ventassen ventasses ventassin ventassis ventat ventats ventau ventava ventaven ventaves vente ventem venten ventes ventessen ventesses ventessin ventessis venteu venti ventin ventis vento ventà ventàrem ventàreu ventàs ventàssem ventàsseu ventàssim ventàssiu ventàvem ventàveu ventés ventéssem ventésseu ventéssim ventéssiu ventí v
éventer
Fer vent agitant l’aire.
vanner
Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

venteguera /ben.teˈɣe.ɾa/ /bən.təˈɣe.ɾə/ /ven.teˈɣe.ɾa/ /vən.təˈɣe.ɾə/ n fem
coup de vent rude

ventejar /ben.teˈd͡ʒa/ /ben.teˈʒa/ /bən.təˈʒa/ /ven.teˈd͡ʒaɾ/ /vən.təˈd͡ʒa/ /vən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val ventege ventegem ventegen venteges ventegessen ventegesses ventegessin ventegessis ventegeu ventegi ventegin ventegis ventegés ventegéssem ventegésseu ventegéssim ventegéssiu ventegí venteig venteja ventejada ventejades ventejam ventejant ventejar ventejara ventejaran ventejarem ventejaren ventejares ventejareu ventejaria ventejarien ventejaries ventejarà ventejaràs ventejaré ventejaríem ventejaríeu ventejassen ventejasses ventejassin ventejassis ventejat ventejats ventejau ventejava ventejaven ventejaves ventejo ventejà ventejàrem ventejàreu ventejàs ventejàssem ventejàsseu ventejàssim ventejàssiu ventejàvem ventejàveu v
venter
(intransitiu) Fer vent.

ventilació /ben.ti.ɫa.siˈo/ /bən.ti.ɫə.siˈo/ /ven.ti.ɫa.siˈo/ /vən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
ventilation

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
ventilateur

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventil ventila ventilada ventilades ventilam ventilant ventilar ventilara ventilaran ventilarem ventilaren ventilares ventilareu ventilaria ventilarien ventilaries ventilarà ventilaràs ventilaré ventilaríem ventilaríeu ventilassen ventilasses ventilassin ventilassis ventilat ventilats ventilau ventilava ventilaven ventilaves ventile ventilem ventilen ventiles ventilessen ventilesses ventilessin ventilessis ventileu ventili ventilin ventilis ventilo ventilà ventilàrem ventilàreu ventilàs ventilàssem ventilàsseu ventilàssim ventilàssiu ventilàvem ventilàveu ventilés ventiléssem ventilésseu ventiléssim ventiléssiu ventilí v
ventiler

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
ventouse

ventositat /ben.to.ziˈtat/ /bən.tu.ziˈtat/ /ven.to.ziˈtat/ /vən.to.ziˈtat/ /vən.tu.ziˈtat/ n fem
ventosité

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
portée

ventral /benˈtɾaɫ/ /bənˈtɾaɫ/ /venˈtɾaɫ/ /vənˈtɾaɫ/ adj
ventral

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ n masc
ventre

ventresca /benˈtɾes.ka/ /bənˈtɾɛs.kə/ /venˈtɾes.ka/ /vənˈtɾəs.kə/ /vənˈtɾɛs.kə/ n fem
ventrèche
Cansalada del ventre de porc.

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
ventricule

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
venteux

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
veineux

ver /ˈber/ /ˈbeɾ/ /ˈbɛr/ /ˈveɾ/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ /ˈvɛr/ adj masc
vrai

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
véracité

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
maquereau

veraç /beˈɾas/ /bəˈɾas/ /veˈɾas/ /vəˈɾas/ adj
véridique

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
verbe

verb pronominal n masc
verbe pronominal

verb reflexiu n masc
verbe réfléchi

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
verbal
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalisme /ber.βaˈɫiz.me/ /beɾ.βaˈɫiz.me/ /bər.bəˈɫiz.mə/ /veɾ.baˈɫiz.me/ /vəɾ.bəˈɫiz.mə/ n masc
verbalisme

verbositat /ber.βo.ziˈtat/ /beɾ.βo.ziˈtat/ /veɾ.bo.ziˈtat/ /vər.bu.ziˈtat/ /vəɾ.bo.ziˈtat/ n fem
verbiage

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
vert
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
vert
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verd de Scheele n masc
vert de Scheele

verdanc /berˈðaŋ/ /beɾˈðaŋ/ /bərˈdaŋ/ /veɾˈðaŋk/ /vəɾˈðaŋk/ n masc
zébrure

verdejar /ber.ðeˈʒa/ /beɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bər.dəˈʒa/ /veɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /vər.ðəˈʒa/ /vəɾ.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val verdege verdegem verdegen verdeges verdegessen verdegesses verdegessin verdegessis verdegeu verdegi verdegin verdegis verdegés verdegéssem verdegésseu verdegéssim verdegéssiu verdegí verdeig verdeja verdejada verdejades verdejam verdejant verdejar verdejara verdejaran verdejarem verdejaren verdejares verdejareu verdejaria verdejarien verdejaries verdejarà verdejaràs verdejaré verdejaríem verdejaríeu verdejassen verdejasses verdejassin verdejassis verdejat verdejats verdejau verdejava verdejaven verdejaves verdejo verdejà verdejàrem verdejàreu verdejàs verdejàssem verdejàsseu verdejàssim verdejàssiu verdejàvem verdejàveu v
verdoyer
Cobrir-se de verd vegetal.
être verd
Una fruita, no ser prou madura.
être quelque peu obscène
Ser una mica obscè, poc decorós.

verdesca /berˈðes.ka/ /beɾˈðes.ka/ /bərˈdɛs.kə/ /veɾˈðes.ka/ /vərˈðɛs.kə/ /vəɾˈðəs.kə/ n fem
hourd

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
vert-de-gris
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.
moisissure
Capa verda d’algues microscòpiques que apareix en superfícies exposades a la humitat.

verdor /berˈðo/ /beɾˈðoɾ/ /bərˈdo/ /veɾˈðoɾ/ /vəɾˈðo/ n fem
verdeur

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
verdier
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
légumes légume

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ adj masc
verdâtre

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
vendange

veremar /be.ɾeˈma/ /breˈma/ /bə.ɾəˈma/ /bɾəˈma/ /va.ɾaˈma/ /ve.ɾeˈmaɾ/ /və.ɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verem verema veremada veremades veremam veremant veremar veremara veremaran veremarem veremaren veremares veremareu veremaria veremarien veremaries veremarà veremaràs veremaré veremaríem veremaríeu veremassen veremasses veremassin veremassis veremat veremats veremau veremava veremaven veremaves vereme veremem veremen veremes veremessen veremesses veremessin veremessis veremeu veremi veremin veremis veremo veremà veremàrem veremàreu veremàs veremàssem veremàsseu veremàssim veremàssiu veremàvem veremàveu veremés vereméssem veremésseu vereméssim vereméssiu veremí v
vendanger

verga /ˈber.ɣa/ /ˈbeɾ.ɣa/ /ˈbɛr.ɡə/ /ˈveɾ.ɣa/ /ˈvəɾ.ɣə/ /ˈvɛr.ɣə/ n fem
vergue

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
vierge
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
vierge

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n neut
Vierge
Persona del signe zodiacal de Verge.

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
honte

verificador n masc
contrôleur

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val verific verifica verificada verificades verificam verificant verificar verificara verificaran verificarem verificaren verificares verificareu verificaria verificarien verificaries verificarà verificaràs verificaré verificaríem verificaríeu verificassen verificasses verificassin verificassis verificat verificats verificau verificava verificaven verificaves verifico verificà verificàrem verificàreu verificàs verificàssem verificàsseu verificàssim verificàssiu verificàvem verificàveu verifique verifiquem verifiquen verifiques verifiquessen verifiquesses verifiquessin verifiquessis verifiqueu verifiqui verifiquin verifiquis verifiqués verifiquéssem verifiquésseu verifiquéssim verifiquéssiu verifiquí v
vérifier

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ adj masc
venimeux

veritable /be.ɾiˈta.βɫe/ /be.ɾiˈtab.bɫe/ /bə.ɾiˈta.βɫə/ /bə.ɾiˈtab.bɫə/ /ve.ɾiˈta.bɫe/ /ve.ɾiˈta.bɾa/ /və.ɾiˈtab.bɫə/ adj
vrai
Ajustat a la veritat, cert, real, ver.
authentique
Autèntic, pur.

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
vérité
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
vermeil
De color de la sang i de les roselles.
rouge
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermellejar /ber.me.ʎeˈʒa/ /beɾ.me.ʎeˈd͡ʒa/ /bər.mə.ʎəˈʒa/ /veɾ.me.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /vər.mə.jəˈʒa/ /vəɾ.mə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vermellege vermellegem vermellegen vermelleges vermellegessen vermellegesses vermellegessin vermellegessis vermellegeu vermellegi vermellegin vermellegis vermellegés vermellegéssem vermellegésseu vermellegéssim vermellegéssiu vermellegí vermelleig vermelleja vermellejada vermellejades vermellejam vermellejant vermellejar vermellejara vermellejaran vermellejarem vermellejaren vermellejares vermellejareu vermellejaria vermellejarien vermellejaries vermellejarà vermellejaràs vermellejaré vermellejaríem vermellejaríeu vermellejassen vermellejasses vermellejassin vermellejassis vermellejat vermellejats vermellejau vermellejava vermellejaven vermellejaves vermellejo vermellejà vermellejàrem vermellejàreu vermellejàs vermellejàssem vermellejàsseu vermellejàssim vermellejàssiu vermellejàvem vermellejàveu v
tirer sur le rouge

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
vermillon

vermellós /ber.meˈʎos/ /beɾ.meˈʎos/ /bər.məˈʎos/ /veɾ.meˈʎos/ /vər.məˈjos/ /vəɾ.məˈʎos/ adj masc
rougeâtre

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
vermouth

vermífug /berˈmi.fuk/ /beɾˈmi.fuk/ /bərˈmi.fuk/ /veɾˈmi.fuk/ /vəɾˈmi.fuk/ adj masc
vermifuge

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
aulne verne

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
vernaculaire

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
vernis

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
variole

verola ovina n fem
clavelée

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
verrat
Porc semental.

verrucós /be.ruˈkos/ /ve.ruˈkos/ /və.ruˈkos/ adj masc
verruqueux

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
vers
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ preposition
vers
Cap a, en direcció a.

versar /berˈsa/ /beɾˈsa/ /bərˈsa/ /veɾˈsaɾ/ /vəɾˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vers versa versada versades versam versant versar versara versaran versarem versaren versares versareu versaria versarien versaries versarà versaràs versaré versaríem versaríeu versassen versasses versassin versassis versat versats versau versava versaven versaves verse versem versen verses versessen versesses versessin versessis verseu versi versin versis verso versà versàrem versàreu versàs versàssem versàsseu versàssim versàssiu versàvem versàveu versés verséssem versésseu verséssim verséssiu versí v
porter

versejar /ber.seˈʒa/ /beɾ.seˈd͡ʒa/ /bər.səˈʒa/ /veɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /vər.səˈʒa/ /vəɾ.səˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val versege versegem versegen verseges versegessen versegesses versegessin versegessis versegeu versegi versegin versegis versegés versegéssem versegésseu versegéssim versegéssiu versegí verseig verseja versejada versejades versejam versejant versejar versejara versejaran versejarem versejaren versejares versejareu versejaria versejarien versejaries versejarà versejaràs versejaré versejaríem versejaríeu versejassen versejasses versejassin versejassis versejat versejats versejau versejava versejaven versejaves versejo versejà versejàrem versejàreu versejàs versejàssem versejàsseu versejàssim versejàssiu versejàvem versejàveu v
versifier

versemblant /ber.semˈbɫan/ /beɾ.semˈbɫant/ /bər.səmˈbɫan/ /veɾ.semˈbɫant/ /vəɾ.səmˈbɫant/ adj
probable

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
version

versió alfa n fem
version alpha

versió beta n fem
version bêta

versió candidata n fem
version candidate

versió de demostració n fem
version de démonstration

versió final n fem
version finale

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ adj
versatile
(sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertebrar /ber.teˈβɾa/ /beɾ.teˈβɾa/ /bər.təˈβɾa/ /veɾ.teˈbɾaɾ/ /vəɾ.təˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vertebr vertebra vertebrada vertebrades vertebram vertebrant vertebrar vertebrara vertebraran vertebrarem vertebraren vertebrares vertebrareu vertebraria vertebrarien vertebraries vertebrarà vertebraràs vertebraré vertebraríem vertebraríeu vertebrassen vertebrasses vertebrassin vertebrassis vertebrat vertebrats vertebrau vertebrava vertebraven vertebraves vertebre vertebrem vertebren vertebres vertebressen vertebresses vertebressin vertebressis vertebreu vertebri vertebrin vertebris vertebro vertebrà vertebràrem vertebràreu vertebràs vertebràssem vertebràsseu vertebràssim vertebràssiu vertebràvem vertebràveu vertebrés vertebréssem vertebrésseu vertebréssim vertebréssiu vertebrí v
structurer

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
vertébré

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
poison venin
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

ves /ˈbes/ /ˈbɛs/ /ˈves/ /ˈves/ /ˈvəs/ /ˈvɛs/ Interjection
tu vois
Exclamació d’estranyesa.

ves /ˈbes/ /ˈbɛs/ /ˈves/ /ˈves/ /ˈvəs/ /ˈvɛs/ n masc
toile
(nàutica) Tros de tela cosit amb altres trossos formant una vela.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
gui

vescomtat /bes.komˈtat/ /bəs.kumˈtat/ /ves.komˈtat/ /vəs.komˈtat/ /vəs.kumˈtat/ n masc
vicomté

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
vicomte

vescomtessa /bes.komˈte.sa/ /bəs.kumˈtɛ.sə/ /ves.komˈte.sa/ /vəs.komˈtə.sə/ /vəs.kumˈtɛ.sə/ n fem
vicomtesse

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
guêpe
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vesper /besˈpe/ /besˈpeɾ/ /bəsˈpe/ /vesˈpeɾ/ /vəsˈpe/ n masc
guêpier
Niu construït per vespes per a posar-hi els seus ous.

vespra /ˈbes.pɾa/ /ˈves.pɾa/ /ˈves.pɾə/ n fem
veille

vesprada /besˈpɾa.ða/ /bəsˈpɾa.ðə/ /vesˈpɾa.ða/ /vəsˈpɾa.ðə/ n fem
soir

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
soirée

vessament /be.saˈmen/ /bə.səˈmen/ /ve.saˈment/ /və.səˈmen/ /və.səˈment/ n masc
épanchement

vessant /beˈsan/ /bəˈsan/ /veˈsant/ /vəˈsan/ n
aspect
punt de vista

vessant /beˈsan/ /bəˈsan/ /veˈsant/ /vəˈsan/ n masc
versant
Costat inclinat d'una muntanya.

vessar-la /beˈsar.ɫa/ /beˈsaɾ.ɫa/ /bəˈsar.ɫə/ /veˈsaɾ.ɫa/ /vəˈsaɾ.ɫə/ occ sept vessa vessada vessades vessant vessar vessaran vessarem vessaren vessares vessareu vessaria vessarien vessaries vessarà vessaràs vessaré vessaríem vessaríeu vessat vessats vessava vessaven vessaves vesse vessem vessen vesses vessessen vessesses vessessin vessessis vesseu vessi vessin vessis vesso vessà vessàrem vessàreu vessàvem vessàveu vessés vesséssem vessésseu vesséssim vesséssiu vessí v
gaffer

vestidura /bes.tiˈðu.ɾa/ /bəs.tiˈðu.ɾə/ /ves.tiˈðu.ɾa/ /vəs.tiˈðu.ɾə/ n fem
ornement

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ n masc
vestige

vestimenta /bes.tiˈmen.ta/ /bəs.tiˈmen.tə/ /ves.tiˈmen.ta/ /vəs.tiˈmen.tə/ n fem
vêtements
vestidura

vestir /besˈti/ /besˈtiɾ/ /bəsˈti/ /vesˈtiɾ/ /vəsˈti/ alg bal n-occ occ sept val vest vesteix vesteixen vesteixes vesteixi vesteixin vesteixis vesteixo vesten vestesc vestesqui vestesquin vestesquis vesti vestia vestida vestides vestien vesties vestiguem vestigueu vestim vestin vestint vestir vestira vestiran vestirem vestiren vestires vestireu vestiria vestirien vestiries vestirà vestiràs vestiré vestiríem vestiríeu vestis vestisc vestisca vestisquen vestisques vestissen vestisses vestissin vestissis vestit vestits vestiu vestix vestixen vestixes vestixo vests vestí vestíem vestíeu vestírem vestíreu vestís vestíssem vestísseu vestíssim vestíssiu vist vista visten vistes visti vistin vistis v
habiller
Cobrir el cos d'algú amb roba.

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
vêtement

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
garde-robe
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
vestiaire
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
vésicule biliaire

vet aquí v
voici

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
rubban
Tros de roba estret i allargat emprat per rivetejar.
veine
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.
cépole commune
(peixos) Peix de la família dels cepòlids de cos molt allargat, fins a 50 centímetres, amb el dors de color rosat (Cepola macrophthalma).

vetar /beˈta/ /bəˈta/ /veˈtaɾ/ /vəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vet veta vetada vetades vetam vetant vetar vetara vetaran vetarem vetaren vetares vetareu vetaria vetarien vetaries vetarà vetaràs vetaré vetaríem vetaríeu vetassen vetasses vetassin vetassis vetat vetats vetau vetava vetaven vetaves vete vetem veten vetes vetessen vetesses vetessin vetessis veteu veti vetin vetis veto vetà vetàrem vetàreu vetàs vetàssem vetàsseu vetàssim vetàssiu vetàvem vetàveu vetés vetéssem vetésseu vetéssim vetéssiu vetí v
mettre son veto

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
vétérinaire
Relacionat amb el treball del veterinari.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
vétérinaire
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetlla /ˈbeɫ.ɫa/ /ˈbeʎ.ʎa/ /ˈbɛʎ.ʎə/ /ˈveɫ.ɫa/ /ˈvɛɫ.ɫə/ n fem
veille

vetllada /beɫˈɫa.ða/ /beʎˈʎa.ða/ /bəʎˈʎa.ðə/ /veɫˈɫa.ða/ /vəɫˈɫa.ðə/ n fem
veillée

vetllar /beɫˈɫa/ /beʎˈʎa/ /veɫˈɫaɾ/ /vəɫˈɫa/ alg occ sept vetll vetlla vetllada vetllades vetllant vetllar vetllaran vetllarem vetllaren vetllares vetllareu vetllaria vetllarien vetllaries vetllarà vetllaràs vetllaré vetllaríem vetllaríeu vetllat vetllats vetllau vetllava vetllaven vetllaves vetlle vetllem vetllen vetlles vetllessen vetllesses vetllessin vetllessis vetlleu vetlli vetllin vetllis vetllo vetllà vetllàrem vetllàreu vetllàvem vetllàveu vetllés vetlléssem vetllésseu vetlléssim vetlléssiu vetllí v
veiller

vetllatori /beɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /beʎ.ʎaˈtɔ.ɾi/ /bəʎ.ʎəˈtɔ.ɾi/ /veɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /vəɫ.ɫəˈtɔ.ɾi/ n masc
veillée mortuaire

veto /ˈbe.to/ /ˈbɛ.tu/ /ˈve.to/ /ˈvə.to/ /ˈvɛ.tu/ n masc
veto

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
voix
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.
Per extensió, so característic d'un instrument o judici d'una entitat.
Característica de la conjugació dels verbs, que distingeix entre veu activa o passiva segons l'agent que efectuï l'acció.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val ve veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
voir
Percebre amb la vista

veure-hi /vəwˈɾej/ /ˈbew.ɾej/ /ˈvew.ɾej/ /ˈvəw.ɾəj/ /ˈvɛw.ɾəj/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val ve veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veure-s'hi veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
voir
Tenir la capacitat de percebre amb la vista.

vexar /bekˈsa/ /bəkˈsa/ /vekˈsaɾ/ /vəkˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vex vexa vexada vexades vexam vexant vexar vexara vexaran vexarem vexaren vexares vexareu vexaria vexarien vexaries vexarà vexaràs vexaré vexaríem vexaríeu vexassen vexasses vexassin vexassis vexat vexats vexau vexava vexaven vexaves vexe vexem vexen vexes vexessen vexesses vexessin vexessis vexeu vexi vexin vexis vexo vexà vexàrem vexàreu vexàs vexàssem vexàsseu vexàssim vexàssiu vexàvem vexàveu vexés vexéssem vexésseu vexéssim vexéssiu vexí v
vexer

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
voisin
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
voisin
Habitant d'una casa propera.

veïnat /be.iˈnat/ /bə.iˈnat/ /ve.iˈnat/ /və.iˈnat/ n masc
quartier voisinage

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
vin
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
vin rouge

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
piéton piétonne

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
sentier

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
voyage
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatge combinat n masc
voyage à forfait

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
voyageur

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viatge viatgem viatgen viatges viatgessen viatgesses viatgessin viatgessis viatgeu viatgi viatgin viatgis viatgés viatgéssem viatgésseu viatgéssim viatgéssiu viatgí viatj viatja viatjada viatjades viatjam viatjant viatjar viatjara viatjaran viatjarem viatjaren viatjares viatjareu viatjaria viatjarien viatjaries viatjarà viatjaràs viatjaré viatjaríem viatjaríeu viatjassen viatjasses viatjassin viatjassis viatjat viatjats viatjau viatjava viatjaven viatjaves viatjo viatjà viatjàrem viatjàreu viatjàs viatjàssem viatjàsseu viatjàssim viatjàssiu viatjàvem viatjàveu v
voyager

vibració n fem
vibration

vibrant /biˈβɾan/ /viˈbɾan/ /viˈbɾant/ adj
vibrant
Que vibra.
roulé
(fonètica) D’una consonant, que es realitza en dos o més períodes vibratoris amb un moviment ràpid de l’àpex de la llengua en contacte amb la regió alveolar.

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vibr vibra vibrada vibrades vibram vibrant vibrar vibrara vibraran vibrarem vibraren vibrares vibrareu vibraria vibrarien vibraries vibrarà vibraràs vibraré vibraríem vibraríeu vibrassen vibrasses vibrassin vibrassis vibrat vibrats vibrau vibrava vibraven vibraves vibre vibrem vibren vibres vibressen vibresses vibressin vibressis vibreu vibri vibrin vibris vibro vibrà vibràrem vibràreu vibràs vibràssem vibràsseu vibràssim vibràssiu vibràvem vibràveu vibrés vibréssem vibrésseu vibréssim vibréssiu vibrí v
vibrer
Un cos, estar en vibració.
Commoure’s per una emoció.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibraphone

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
vicaire

vicepresident /ˌbi.se.pɾe.ziˈðen/ /ˌbi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.se.pɾe.ziˈðent/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðent/ n masc
vice-président

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
vice

viciar /bi.siˈa/ /vi.siˈa/ /vi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vicia viciada viciades viciam viciant viciar viciara viciaran viciarem viciaren viciares viciareu viciaria viciarien viciaries viciarà viciaràs viciaré viciaríem viciaríeu viciassen viciasses viciassin viciassis viciat viciats viciau viciava viciaven viciaves vicie viciem vicien vicies viciessen viciesses viciessin viciessis vicieu vicii vicio vicià viciàrem viciàreu viciàs viciàssem viciàsseu viciàssim viciàssiu viciàvem viciàveu viciés viciéssem viciésseu viciéssim viciéssiu vicií viciï viciïn viciïs v
vicier

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ n fem
vicissitudes

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
victoire

victòria pírrica n fem
victoire à la Pyrrhus

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
vie
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vida artificial n fem
vie artificielle

videoblog /bi.ðe.oˈβɫɔk/ /bi.ðə.uˈβɫɔk/ /vi.ðe.oˈbɫɔk/ /vi.ðə.oˈbɫɔk/ /vi.ðə.uˈbɫɔk/ n masc
vidéoblogue

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
vidéoclip

videoconferència /ˌbi.ðe.o.koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /ˌbi.ðə.u.kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /ˌvi.ðə.o.koɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ /ˌvi.ðə.u.kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
vidéoconférence

videodisc n masc
vidéodisque

videodisc interactiu n masc
vidéodisque interactif

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
jeu vidéo

videoteca /bi.ðe.oˈte.ka/ /bi.ðə.uˈtɛ.kə/ /vi.ðe.oˈte.ka/ /vi.ðə.oˈtɛ.kə/ /vi.ðə.uˈtɛ.kə/ n fem
vidéothèque

videotrucada /bi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /bi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /vi.ðə.o.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ n fem
appel vidéo

videovigilància /ˌbi.ðe.o.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.o.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.u.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌvi.ðe.o.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.u.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
surveillance vidéo

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
verre

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
vitrier
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vidriola /bi.ðɾiˈɔ.ɫa/ /bi.ðɾiˈɔ.ɫə/ /vi.ðɾiˈɔ.ɫa/ /vi.ðɾiˈɔ.ɫə/ n fem
tirelire

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ vídua adj masc
veuf
Que el seu cònjuge ha mort.

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ n masc
veuf
Persona amb el cònjuge mort.

viduïtat /bi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ n fem
viduité

vigilar /bi.d͡ʒiˈɫa/ /bi.ʒiˈɫa/ /vi.d͡ʒiˈɫaɾ/ /vi.ʒiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vigil vigila vigilada vigilades vigilam vigilant vigilar vigilara vigilaran vigilarem vigilaren vigilares vigilareu vigilaria vigilarien vigilaries vigilarà vigilaràs vigilaré vigilaríem vigilaríeu vigilassen vigilasses vigilassin vigilassis vigilat vigilats vigilau vigilava vigilaven vigilaves vigile vigilem vigilen vigiles vigilessen vigilesses vigilessin vigilessis vigileu vigili vigilin vigilis vigilo vigilà vigilàrem vigilàreu vigilàs vigilàssem vigilàsseu vigilàssim vigilàssiu vigilàvem vigilàveu vigilés vigiléssem vigilésseu vigiléssim vigiléssiu vigilí v
veiller

vigir /biˈd͡ʒi/ /biˈʒi/ /viˈd͡ʒiɾ/ /viˈʒi/ bal n-occ occ sept val vigeix vigeixen vigeixes vigeixi vigeixin vigeixis vigeixo vigesc vigesqui vigesquin vigesquis vigia vigida vigides vigien vigies vigiguem vigigueu vigim vigint vigir vigira vigiran vigirem vigiren vigires vigireu vigiria vigirien vigiries vigirà vigiràs vigiré vigiríem vigiríeu vigisc vigisca vigisquen vigisques vigissen vigisses vigissin vigissis vigit vigits vigiu vigix vigixen vigixes vigixo vigí vigíem vigíeu vigírem vigíreu vigís vigíssem vigísseu vigíssim vigíssiu v
être en vigeur

vigor /biˈɣor/ /biˈɣoɾ/ /viˈɣoɾ/ /viˈɣoɾ/ n
vigueur

vigorèxia /bi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /bi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ n fem
bigorexie

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
vigile
Dia anterior a un altre.
veille
Acció de vetllar, d'estar desvetllat durant la nit.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ adj
vil

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
bourg

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
villa
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vina /ˈbi.na/ /ˈbi.nə/ /ˈvi.na/ /ˈvi.nə/ n fem
vina

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
vinaigre

vinagrera /bi.naˈɣɾe.ɾa/ /bi.nəˈɣɾe.ɾə/ /vi.naˈɣɾe.ɾa/ /vi.nəˈɣɾe.ɾə/ n fem
vinaigrier
Recipient o setrill per a contenir i servir el vinagre. Acostuma a tenir una ansa i dos brocs: un gruixut per omplir-lo i un prim per amanir. El broc gros acostuma a anar protegit amb un tap de suro amb un petit trau o canaló per deixar passar l'aire; així s'evita la formació del buit en el moment de servir.

vinclar /biŋˈkɫa/ /viŋˈkɫa/ /viŋˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vincl vincla vinclada vinclades vinclam vinclant vinclar vinclara vinclaran vinclarem vinclaren vinclares vinclareu vinclaria vinclarien vinclaries vinclarà vinclaràs vinclaré vinclaríem vinclaríeu vinclassen vinclasses vinclassin vinclassis vinclat vinclats vinclau vinclava vinclaven vinclaves vincle vinclem vinclen vincles vinclessen vinclesses vinclessin vinclessis vincleu vincli vinclin vinclis vinclo vinclà vinclàrem vinclàreu vinclàs vinclàssem vinclàsseu vinclàssim vinclàssiu vinclàvem vinclàveu vinclés vincléssem vinclésseu vincléssim vincléssiu vinclí v
courber

vincular /biŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vincul vincula vinculada vinculades vinculam vinculant vincular vinculara vincularan vincularem vincularen vinculares vinculareu vincularia vincularien vincularies vincularà vincularàs vincularé vincularíem vincularíeu vinculassen vinculasses vinculassin vinculassis vinculat vinculats vinculau vinculava vinculaven vinculaves vincule vinculem vinculen vincules vinculessen vinculesses vinculessin vinculessis vinculeu vinculi vinculin vinculis vinculo vinculà vinculàrem vinculàreu vinculàs vinculàssem vinculàsseu vinculàssim vinculàssiu vinculàvem vinculàveu vinculés vinculéssem vinculésseu vinculéssim vinculéssiu vinculí v
lier

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
prochain

vinicultura /bi.ni.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ni.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ni.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ni.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
viniculture

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
vinification

vinificar /bi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vinific vinifica vinificada vinificades vinificam vinificant vinificar vinificara vinificaran vinificarem vinificaren vinificares vinificareu vinificaria vinificarien vinificaries vinificarà vinificaràs vinificaré vinificaríem vinificaríeu vinificassen vinificasses vinificassin vinificassis vinificat vinificats vinificau vinificava vinificaven vinificaves vinifico vinificà vinificàrem vinificàreu vinificàs vinificàssem vinificàsseu vinificàssim vinificàssiu vinificàvem vinificàveu vinifique vinifiquem vinifiquen vinifiques vinifiquessen vinifiquesses vinifiquessin vinifiquessis vinifiqueu vinifiqui vinifiquin vinifiquis vinifiqués vinifiquéssem vinifiquésseu vinifiquéssim vinifiquéssiu vinifiquí v
vinifier

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
vingt

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
vingt-cinq

vint-i-cinquè /bin.ti.siŋˈke/ /bin.ti.siŋˈkɛ/ /vin.ti.siŋˈkə/ number
vingt-cinquième

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
vingt-deux

vint-i-dosè /bin.ti.ðoˈze/ /bin.ti.ðuˈzɛ/ /vin.ti.ðuˈzə/ number
vingt-deuxième

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
vingt-neuf

vint-i-novè /bin.ti.noˈβe/ /bin.ti.nuˈβɛ/ /vin.ti.nuˈvə/ number
vingt-neuvième

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
vingt-quatre

vint-i-quatrè /bin.ti.kwaˈtɾe/ /bin.ti.kwəˈtɾɛ/ /vin.ti.kwəˈtɾə/ number
vingt-quatrième

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
vingt-sept

vint-i-setè /bin.ti.seˈte/ /bin.ti.səˈtɛ/ /vin.ti.səˈnə/ number
vingt-septième

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
vingt-six

vint-i-sisè /bin.ti.siˈze/ /bin.ti.siˈzɛ/ /vin.ti.siˈzə/ number
vingt-sixième

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
vingt-trois

vint-i-tresè /bin.ti.tɾeˈze/ /bin.ti.tɾəˈzɛ/ /vin.ti.tɾəˈzə/ number
vingt-troisième

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
vingt-et-un

vint-i-una /bin.tiˈu.na/ /bin.tiˈu.nə/ /vin.tiˈu.na/ /vin.tiˈu.nə/ number
vingt-et-une
Forma femenina de vint-i-un.

vint-i-unè /bin.ti.uˈne/ /bin.ti.uˈnɛ/ /vin.ti.uˈnə/ number
vingt-et-unième

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
vingt-huit

vint-i-vuitè /bin.ti.bujˈte/ /bin.ti.bujˈtɛ/ /vin.ti.vujˈtə/ number
vingt-huitième

vintenejar /bin.te.neˈd͡ʒa/ /bin.te.neˈʒa/ /bin.tə.nəˈʒa/ /vin.te.neˈd͡ʒaɾ/ /vin.tə.nəˈd͡ʒa/ /vin.tə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vintenege vintenegem vintenegen vinteneges vintenegessen vintenegesses vintenegessin vintenegessis vintenegeu vintenegi vintenegin vintenegis vintenegés vintenegéssem vintenegésseu vintenegéssim vintenegéssiu vintenegí vinteneig vinteneja vintenejada vintenejades vintenejam vintenejant vintenejar vintenejara vintenejaran vintenejarem vintenejaren vintenejares vintenejareu vintenejaria vintenejarien vintenejaries vintenejarà vintenejaràs vintenejaré vintenejaríem vintenejaríeu vintenejassen vintenejasses vintenejassin vintenejassis vintenejat vintenejats vintenejau vintenejava vintenejaven vintenejaves vintenejo vintenejà vintenejàrem vintenejàreu vintenejàs vintenejàssem vintenejàsseu vintenejàssim vintenejàssiu vintenejàvem vintenejàveu v
friser
Tenir prop d'una vintena d'anys.

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
vingtième

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
vigne vignoble
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
vignoble
Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

vinyar /biˈɲa/ /biˈɲaɾ/ /viˈɲa/ /viˈɲaɾ/ n masc
vignoble

vinyater /bi.ɲaˈte/ /bi.ɲaˈteɾ/ /bi.ɲəˈte/ /vi.ɲaˈteɾ/ /vi.ɲəˈte/ n masc
vigneron
Persona que es dedica a la vinya.

vinyeta /biˈɲe.ta/ /biˈɲɛ.tə/ /viˈɲe.ta/ /viˈɲə.tə/ /viˈɲɛ.tə/ n fem
vignette

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
viole
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.
violette
Planta que fa flors de color lila.

viola d'amor n fem
viole d'amour

viola de gamba n fem
viole de gambe

viola de mà n fem
vihuela

viola de roda n fem
vielle à roue

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
violation
Acció de violar una norma.
(basquetbol) Falta no consignada en l'acta d'un partit que implica la pèrdua de la possessió de la pilota per a l'equip infractor.
viol
Relació sexual forçada sense consentiment.

violar /bi.oˈɫa/ /bi.uˈɫa/ /vi.oˈɫa/ /vi.oˈɫaɾ/ /vi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viol viola violada violades violam violant violar violara violaran violarem violaren violares violareu violaria violarien violaries violarà violaràs violaré violaríem violaríeu violassen violasses violassin violassis violat violats violau violava violaven violaves viole violem violen violes violessen violesses violessin violessis violeu violi violin violis violo violà violàrem violàreu violàs violàssem violàsseu violàssim violàssiu violàvem violàveu violés violéssem violésseu violéssim violéssiu violí v
violer
Infringir una prohibició o una llei.
Mantenir relacions sexuals amb algú sense el seu consentiment, usant coaccions, enganys o la violència.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ adj
violacé
De color morat clar com la viola.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
violet
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
violent
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violentar /bi.o.ɫenˈta/ /bi.u.ɫənˈta/ /vi.o.ɫenˈtaɾ/ /vi.o.ɫənˈta/ /vi.u.ɫənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val violent violenta violentada violentades violentam violentant violentar violentara violentaran violentarem violentaren violentares violentareu violentaria violentarien violentaries violentarà violentaràs violentaré violentaríem violentaríeu violentassen violentasses violentassin violentassis violentat violentats violentau violentava violentaven violentaves violente violentem violenten violentes violentessen violentesses violentessin violentessis violenteu violenti violentin violentis violento violentà violentàrem violentàreu violentàs violentàssem violentàsseu violentàssim violentàssiu violentàvem violentàveu violentés violentéssem violentésseu violentéssim violentéssiu violentí v
violenter

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
violoncelle

violoncel·lista /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.te/ /bi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ /bi.u.ɫun.səˈɫis.tə/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /vi.o.ɫon.səɫˈɫis.tə/ /vi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ n neut
violoncelliste

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
violence

violència domèstica n fem
violence familiale

violència innecessària n fem
rudesse

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
violon crincrin

violí bastó n masc
canne-violon

violó /bi.oˈlo/ /bi.uˈɫo/ /vi.oˈlo/ /vi.oˈɫo/ /vi.uˈɫo/ n masc
violone

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
wikipédiste

viral /biˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ adj
viral
De propagació ràpida i massiva.

viralitzar /bi.ɾa.ɫiˈd͡za/ /bi.ɾa.ɫiˈza/ /bi.ɾə.ɫiˈd͡za/ /vi.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /vi.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) viralitza viralitzada viralitzades viralitzant viralitzar viralitzara viralitzaran viralitzarem viralitzaren viralitzares viralitzareu viralitzaria viralitzarien viralitzaries viralitzarà viralitzaràs viralitzaré viralitzaríem viralitzaríeu viralitzassen viralitzasses viralitzat viralitzats viralitzava viralitzaven viralitzaves viralitze viralitzem viralitzen viralitzes viralitzessen viralitzesses viralitzessin viralitzessis viralitzeu viralitzi viralitzin viralitzis viralitzo viralitzà viralitzàrem viralitzàreu viralitzàssem viralitzàsseu viralitzàvem viralitzàveu viralitzés viralitzéssem viralitzésseu viralitzéssim viralitzéssiu viralitzí v
viraliser

viret /biˈɾet/ /biˈɾɛt/ /viˈɾet/ /viˈɾət/ /viˈɾɛt/ n masc
grondin gris

virga /ˈbir.ɡə/ /ˈbir.ɣa/ /ˈbiɾ.ɣa/ /ˈviɾ.ɣa/ /ˈviɾ.ɣə/ n fem
virga

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ adj
virginal
Relatiu a una verge o la virginitat.

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ n masc
virginal
Instrument cordòfon de teclat de cordes pinçades de la família del clavicèmbal.

virolai /bi.ɾoˈɫaj/ /bi.ɾuˈɫaj/ /vi.ɾoˈɫaj/ /vi.ɾuˈɫaj/ n masc
virelai

virolla /biˈɾɔ.ʎa/ /biˈɾɔ.ʎɔ/ /biˈɾɔ.ʎə/ /viˈɾɔ.ʎa/ /viˈɾɔ.ʎə/ n fem
virole
Peça de metall que envolta la part del paraigua o del bastó que toca a terra.
(billar) Peça de suport de la sola d'un tac, que la fixa a l'extrem per on es colpeja la bola.

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
vice-roi

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
virtuel

virtualització /bir.tu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bir.tu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /biɾ.tu.a.ɫi.za.siˈo/ /viɾ.tu.a.ɫi.za.siˈo/ /viɾ.tu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
virtualisation

virtualitzar /bir.tu.a.ɫiˈd͡za/ /bir.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /biɾ.tu.a.ɫiˈza/ /viɾ.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /viɾ.tu.ə.ɫiˈd͡za/ virtualitza virtualitzada virtualitzades virtualitzant virtualitzar virtualitzaran virtualitzarem virtualitzaren virtualitzares virtualitzareu virtualitzaria virtualitzarien virtualitzaries virtualitzarà virtualitzaràs virtualitzaré virtualitzaríem virtualitzaríeu virtualitzat virtualitzats virtualitzava virtualitzaven virtualitzaves virtualitzem virtualitzen virtualitzes virtualitzessen virtualitzesses virtualitzessin virtualitzessis virtualitzeu virtualitzi virtualitzin virtualitzis virtualitzo virtualitzà virtualitzàrem virtualitzàreu virtualitzàvem virtualitzàveu virtualitzés virtualitzéssem virtualitzésseu virtualitzéssim virtualitzéssiu virtualitzí v
virtualiser

virtuositat n fem
virtuosité

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
vertu

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
vertueux
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ n masc
virtuose
Músic que destaca en el domini d'un instrument.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
virus virus informatique

visar /biˈza/ /viˈza/ /viˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vis visa visada visades visam visant visar visara visaran visarem visaren visares visareu visaria visarien visaries visarà visaràs visaré visaríem visaríeu visassen visasses visassin visassis visat visats visau visava visaven visaves vise visem visen vises visessen visesses visessin visessis viseu visi visin visis viso visà visàrem visàreu visàs visàssem visàsseu visàssim visàssiu visàvem visàveu visés viséssem visésseu viséssim viséssiu visí v
viser
Verificar un document perquè tingui validesa.
Dirigir la visual d’un instrument o d’una arma.
Tenir en vista una possibilitat futura.

visarma /biˈzar.ma/ /biˈzar.mə/ /biˈzaɾ.ma/ /viˈzaɾ.ma/ /viˈzaɾ.mə/ n masc
guisarme

visca /ˈbis.ka/ /ˈbis.kə/ /ˈbiʃ.ka/ /ˈvis.cə/ /ˈvis.ka/ /ˈvis.kə/ Interjection
vive

visibilitat n fem
visibilité

visibilitat horitzontal n fem
visibilité horizontale

visionament /bi.zi.o.naˈmen/ /bi.zi.u.nəˈmen/ /vi.zi.o.naˈment/ /vi.zi.o.nəˈment/ /vi.zi.u.nəˈmen/ n masc
visionnage

visionar /bi.zi.oˈna/ /bi.zi.uˈna/ /vi.zi.oˈna/ /vi.zi.oˈnaɾ/ /vi.zi.uˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val vision visiona visionada visionades visionaia visionaien visionaies visionam visionant visionar visionara visionaran visionarem visionaren visionares visionareu visionaria visionarien visionaries visionariva visionariven visionarives visionarà visionaràs visionaré visionaríem visionaríeu visionarívem visionaríveu visionassen visionasses visionassin visionassis visionat visionats visionau visionava visionaven visionaves visionavi visionavo visione visioneguem visioneguessa visioneguessen visioneguesses visionegueu visionegués visioneguéssom visioneguéssou visionem visionen visiones visionessa visionessen visionesses visionessi visionessin visionessis visioneu visioni visionin visionis visiono visionos visions visionà visionàiem visionàieu visionàrem visionàreu visionàs visionàssem visionàsseu visionàssim visionàssiu visionàvem visionàvets visionàveu visionàvom visionés visionéssem visionésseu visionéssim visionéssiu visioní v
visionner

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
vizir

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
visite

visita guiada n fem
visite guidée

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ n neut
visiteur
Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
visiter

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
vision

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
vue
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
Allò que és percebut des d'un punt concret.

vistaire /bisˈtaj.ɾe/ /bisˈtaj.ɾə/ /visˈtaj.ɾe/ /visˈtaj.ɾə/ n neut
chasseur de talents

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
visuel

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
visualisation

visualització en temps real n fem
visualisation en temps réel

visualització prerenderitzada n fem
visualisation prérendue

visualitzar /bi.zu.a.ɫiˈd͡za/ /bi.zu.a.ɫiˈza/ /bi.zu.ə.ɫiˈd͡za/ /vi.zu.a.ɫiˈzaɾ/ /vi.zu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visualitz visualitza visualitzada visualitzades visualitzam visualitzant visualitzar visualitzara visualitzaran visualitzarem visualitzaren visualitzares visualitzareu visualitzaria visualitzarien visualitzaries visualitzarà visualitzaràs visualitzaré visualitzaríem visualitzaríeu visualitzassen visualitzasses visualitzassin visualitzassis visualitzat visualitzats visualitzau visualitzava visualitzaven visualitzaves visualitze visualitzem visualitzen visualitzes visualitzessen visualitzesses visualitzessin visualitzessis visualitzeu visualitzi visualitzin visualitzis visualitzo visualitzà visualitzàrem visualitzàreu visualitzàs visualitzàssem visualitzàsseu visualitzàssim visualitzàssiu visualitzàvem visualitzàveu visualitzés visualitzéssem visualitzésseu visualitzéssim visualitzéssiu visualitzí v
visualiser

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
vital

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
vitalité

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitamine

vitaminar /bi.ta.miˈna/ /bi.tə.miˈna/ /vi.ta.miˈnaɾ/ /vi.tə.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vitamina vitaminada vitaminades vitaminam vitaminant vitaminar vitaminara vitaminaran vitaminarem vitaminaren vitaminares vitaminareu vitaminaria vitaminarien vitaminaries vitaminarà vitaminaràs vitaminaré vitaminaríem vitaminaríeu vitaminassen vitaminasses vitaminassin vitaminassis vitaminat vitaminats vitaminau vitaminava vitaminaven vitaminaves vitamine vitaminem vitaminen vitamines vitaminessen vitaminesses vitaminessin vitaminessis vitamineu vitamini vitaminin vitaminis vitamino vitaminà vitaminàrem vitaminàreu vitaminàs vitaminàssem vitaminàsseu vitaminàssim vitaminàssiu vitaminàvem vitaminàveu vitaminés vitaminéssem vitaminésseu vitaminéssim vitaminéssiu vitaminí vitamín v
vitaminer

vitel·la /biˈtɛ.ɫa/ /biˈtɛ.ɫə/ /biˈtɛ.ɫɛ/ /biˈtɛɫ.ɫa/ /biˈtɛɫ.ɫə/ /viˈtɛɫ.ɫa/ /viˈtɛɫ.ɫə/ n fem
parchemin

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
viticulture

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ n masc
vitiligo

vitivinícola /bi.ti.βiˈni.ko.ɫa/ /bi.ti.βiˈni.ku.ɫə/ /vi.ti.viˈni.ko.ɫa/ /vi.ti.viˈni.ko.ɫə/ /vi.ti.viˈni.ku.ɫə/ adj
vinicole

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
vitrail

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
vitrification

vitrificar /bi.tɾi.fiˈka/ /vi.tɾi.fiˈka/ /vi.tɾi.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vitrific vitrifica vitrificada vitrificades vitrificam vitrificant vitrificar vitrificara vitrificaran vitrificarem vitrificaren vitrificares vitrificareu vitrificaria vitrificarien vitrificaries vitrificarà vitrificaràs vitrificaré vitrificaríem vitrificaríeu vitrificassen vitrificasses vitrificassin vitrificassis vitrificat vitrificats vitrificau vitrificava vitrificaven vitrificaves vitrifico vitrificà vitrificàrem vitrificàreu vitrificàs vitrificàssem vitrificàsseu vitrificàssim vitrificàssiu vitrificàvem vitrificàveu vitrifique vitrifiquem vitrifiquen vitrifiques vitrifiquessen vitrifiquesses vitrifiquessin vitrifiquessis vitrifiqueu vitrifiqui vitrifiquin vitrifiquis vitrifiqués vitrifiquéssem vitrifiquésseu vitrifiquéssim vitrifiquéssiu vitrifiquí v
vitrifier vetrificare

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
vitrine

vitualla /bi.tuˈa.ʎa/ /bi.tuˈa.ʎə/ /vi.tuˈa.ʎa/ /vi.tuˈa.ʎə/ n fem
victuaille

vituperar /bi.tu.peˈɾa/ /bi.tu.pəˈɾa/ /vi.tu.peˈɾaɾ/ /vi.tu.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vituper vitupera vituperada vituperades vituperam vituperant vituperar vituperara vituperaran vituperarem vituperaren vituperares vituperareu vituperaria vituperarien vituperaries vituperarà vituperaràs vituperaré vituperaríem vituperaríeu vituperassen vituperasses vituperassin vituperassis vituperat vituperats vituperau vituperava vituperaven vituperaves vitupere vituperem vituperen vituperes vituperessen vituperesses vituperessin vituperessis vitupereu vituperi vituperin vituperis vitupero vituperà vituperàrem vituperàreu vituperàs vituperàssem vituperàsseu vituperàssim vituperàssiu vituperàvem vituperàveu vituperés vituperéssem vituperésseu vituperéssim vituperéssiu vituperí v
vitupérer

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
vivant
Que té vida.

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ n masc
vivant
Persona que no és morta.
vif
Part més sensible.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
vivre
Existir, estar viu.
habiter
Habitar en un lloc, tenir-hi la residència o la llar.

vivificar /bi.βi.fiˈka/ /vi.vi.fiˈka/ /vi.vi.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vivific vivifica vivificada vivificades vivificam vivificant vivificar vivificara vivificaran vivificarem vivificaren vivificares vivificareu vivificaria vivificarien vivificaries vivificarà vivificaràs vivificaré vivificaríem vivificaríeu vivificassen vivificasses vivificassin vivificassis vivificat vivificats vivificau vivificava vivificaven vivificaves vivifico vivificà vivificàrem vivificàreu vivificàs vivificàssem vivificàsseu vivificàssim vivificàssiu vivificàvem vivificàveu vivifique vivifiquem vivifiquen vivifiques vivifiquessen vivifiquesses vivifiquessin vivifiquessis vivifiqueu vivifiqui vivifiquin vivifiquis vivifiqués vivifiquéssem vivifiquésseu vivifiquéssim vivifiquéssiu vivifiquí v
vivifier

vivor /biˈβo/ /biˈβoɾ/ /viˈvo/ /viˈvoɾ/ n fem
vivacité

vlog /ˈbɫɔk/ /ˈvɫɔk/ /ˈvɫɔk/ n masc
vlog

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
vocabulaire

vocabulari bàsic n masc
vocabulaire de base

vocació n fem
vocation

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
vocal

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
voyelle

vocalitzar /bo.ka.ɫiˈd͡za/ /bo.ka.ɫiˈza/ /bu.kə.ɫiˈd͡za/ /vo.ka.ɫiˈzaɾ/ /vo.kə.ɫiˈd͡za/ /vu.kə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vocalitz vocalitza vocalitzada vocalitzades vocalitzam vocalitzant vocalitzar vocalitzara vocalitzaran vocalitzarem vocalitzaren vocalitzares vocalitzareu vocalitzaria vocalitzarien vocalitzaries vocalitzarà vocalitzaràs vocalitzaré vocalitzaríem vocalitzaríeu vocalitzassen vocalitzasses vocalitzassin vocalitzassis vocalitzat vocalitzats vocalitzau vocalitzava vocalitzaven vocalitzaves vocalitze vocalitzem vocalitzen vocalitzes vocalitzessen vocalitzesses vocalitzessin vocalitzessis vocalitzeu vocalitzi vocalitzin vocalitzis vocalitzo vocalitzà vocalitzàrem vocalitzàreu vocalitzàs vocalitzàssem vocalitzàsseu vocalitzàssim vocalitzàssiu vocalitzàvem vocalitzàveu vocalitzés vocalitzéssem vocalitzésseu vocalitzéssim vocalitzéssiu vocalitzí v
vocaliser
(intransitiu, música) Fer els exercicis de cantar amb les vocals en lloc de les notes.
(transitiu, fonètica) Canviar una consonant en una vocal.

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
vocatif

vociferar /bo.si.feˈɾa/ /bu.si.fəˈɾa/ /vo.si.feˈɾaɾ/ /vo.si.fəˈɾa/ /vu.si.fəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vocifer vocifera vociferada vociferades vociferam vociferant vociferar vociferara vociferaran vociferarem vociferaren vociferares vociferareu vociferaria vociferarien vociferaries vociferarà vociferaràs vociferaré vociferaríem vociferaríeu vociferassen vociferasses vociferassin vociferassis vociferat vociferats vociferau vociferava vociferaven vociferaves vocifere vociferem vociferen vociferes vociferessen vociferesses vociferessin vociferessis vocifereu vociferi vociferin vociferis vocifero vociferà vociferàrem vociferàreu vociferàs vociferàssem vociferàsseu vociferàssim vociferàssiu vociferàvem vociferàveu vociferés vociferéssem vociferésseu vociferéssim vociferéssiu vociferí v
vociférer

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
vaudeville

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodka

voga /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ /ˈvɔ.ɣa/ /ˈvɔ.ɣə/ n fem
vogue
Moda, acceptació general.

vogar /boˈɣa/ /buˈɣa/ /voˈɣa/ /voˈɣaɾ/ /vuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vog voga vogada vogades vogam vogant vogar vogara vogaran vogarem vogaren vogares vogareu vogaria vogarien vogaries vogarà vogaràs vogaré vogaríem vogaríeu vogassen vogasses vogassin vogassis vogat vogats vogau vogava vogaven vogaves vogo vogue voguem voguen vogues voguessen voguesses voguessin voguessis vogueu vogui voguin voguis vogués voguéssem voguésseu voguéssim voguéssiu voguí vogà vogàrem vogàreu vogàs vogàssem vogàsseu vogàssim vogàssiu vogàvem vogàveu v
voguer

vogir /boˈd͡ʒi/ /boˈʒi/ /buˈʒi/ /voˈd͡ʒiɾ/ /voˈʒi/ /vuˈʒi/ bal n-occ occ sept val vogeix vogeixen vogeixes vogeixi vogeixin vogeixis vogeixo vogesc vogesqui vogesquin vogesquis vogia vogida vogides vogien vogies vogiguem vogigueu vogim vogint vogir vogira vogiran vogirem vogiren vogires vogireu vogiria vogirien vogiries vogirà vogiràs vogiré vogiríem vogiríeu vogisc vogisca vogisquen vogisques vogissen vogisses vogissin vogissis vogit vogits vogiu vogix vogixen vogixes vogixo vogí vogíem vogíeu vogírem vogíreu vogís vogíssem vogísseu vogíssim vogíssiu v
longer
Recórrer el perímetre d’una cosa.
chantourner
Retallar el contorn d’una peça amb una serra prima.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
vol fly
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

vol interior Interjection
infield fly

vol interior n masc
chandelle intérieure

volada /boˈɫa.ða/ /buˈɫa.ðə/ /voˈɫa.ða/ /voˈɫa.ðə/ /vuˈɫa.ðə/ n fem
porte-à-faux
Part d’una construcció que sobresurt sense més sosteniment.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
rondelle

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
volant
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volant artificial n masc
volant en matériaux synthétiques

volant de plomes naturals n masc
volant en plumes naturelles

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
voler
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volat /boˈɫat/ /buˈɫat/ /voˈɫat/ /vuˈɫat/ adj masc
petit caractère
(tipografia) Que s'escriu per sobre de la ratlla d'escriptura.

volatilitzar /bo.ɫa.ti.ɫiˈd͡za/ /bo.ɫa.ti.ɫiˈza/ /bu.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ /vo.ɫa.ti.ɫiˈzaɾ/ /vo.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ /vu.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val volatilitz volatilitza volatilitzada volatilitzades volatilitzam volatilitzant volatilitzar volatilitzara volatilitzaran volatilitzarem volatilitzaren volatilitzares volatilitzareu volatilitzaria volatilitzarien volatilitzaries volatilitzarà volatilitzaràs volatilitzaré volatilitzaríem volatilitzaríeu volatilitzassen volatilitzasses volatilitzassin volatilitzassis volatilitzat volatilitzats volatilitzau volatilitzava volatilitzaven volatilitzaves volatilitze volatilitzem volatilitzen volatilitzes volatilitzessen volatilitzesses volatilitzessin volatilitzessis volatilitzeu volatilitzi volatilitzin volatilitzis volatilitzo volatilitzà volatilitzàrem volatilitzàreu volatilitzàs volatilitzàssem volatilitzàsseu volatilitzàssim volatilitzàssiu volatilitzàvem volatilitzàveu volatilitzés volatilitzéssem volatilitzésseu volatilitzéssim volatilitzéssiu volatilitzí v
volatiliser

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
volcan

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
volcanique
Relacionat amb els volcans.

volea /boˈɫe.a/ /buˈɫe.ə/ /voˈɫe.a/ /voˈɫe.ə/ /vuˈɫe.ə/ n fem
volée

volea alta n fem
volée haute

volea baixa n fem
volée basse

volea de ganxo n fem
volée en crochet

volea defensiva n fem
volée défensive

volea lateral n fem
volée latérale

volea morta n fem
volée amortie

volea ofensiva n fem
volée offensive

voleiar /bo.ɫeˈja/ /bu.ɫəˈja/ /vo.ɫeˈjaɾ/ /vo.ɫəˈja/ /vu.ɫəˈja/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val volei voleia voleiada voleiades voleiam voleiant voleiar voleiara voleiaran voleiarem voleiaren voleiares voleiareu voleiaria voleiarien voleiaries voleiarà voleiaràs voleiaré voleiaríem voleiaríeu voleiassen voleiasses voleiassin voleiassis voleiat voleiats voleiau voleiava voleiaven voleiaves voleie voleiem voleien voleies voleiessen voleiesses voleiessin voleiessis voleieu voleio voleià voleiàrem voleiàreu voleiàs voleiàssem voleiàsseu voleiàssim voleiàssiu voleiàvem voleiàveu voleiés voleiéssem voleiésseu voleiéssim voleiéssiu voleí voleï voleïn voleïs v
voleter

voleibol /ˌbo.ɫejˈβɔɫ/ /ˌbɔ.ɫəjˈβɔɫ/ /ˌvo.ɫejˈbɔɫ/ /ˌvɔ.ɫəjˈbɔɫ/ n masc
volley

voleibol de platja n masc
volley-ball de plage

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
vouloir

voler és poder proverb
vouloir c'est pouvoir

voletejar /bo.ɫe.teˈd͡ʒa/ /bo.ɫe.teˈʒa/ /bu.ɫə.təˈʒa/ /vo.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɫə.təˈd͡ʒa/ /vu.ɫə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val voletege voletegem voletegen voleteges voletegessen voletegesses voletegessin voletegessis voletegeu voletegi voletegin voletegis voletegés voletegéssem voletegésseu voletegéssim voletegéssiu voletegí voleteig voleteja voletejada voletejades voletejam voletejant voletejar voletejara voletejaran voletejarem voletejaren voletejares voletejareu voletejaria voletejarien voletejaries voletejarà voletejaràs voletejaré voletejaríem voletejaríeu voletejassen voletejasses voletejassin voletejassis voletejat voletejats voletejau voletejava voletejaven voletejaves voletejo voletejà voletejàrem voletejàreu voletejàs voletejàssem voletejàsseu voletejàssim voletejàssiu voletejàvem voletejàveu v
voltiger

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
tour
Contorn, perímetre d’un lloc o d’un objecte.
volt
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
tour
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.
(golf) Acció de completar tots els forats d'un camp de golf en el transcurs d'una prova.

voltejar /boɫ.teˈd͡ʒa/ /boɫ.teˈʒa/ /buɫ.təˈʒa/ /voɫ.teˈd͡ʒaɾ/ /voɫ.təˈd͡ʒa/ /vuɫ.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val voltege voltegem voltegen volteges voltegessen voltegesses voltegessin voltegessis voltegeu voltegi voltegin voltegis voltegés voltegéssem voltegésseu voltegéssim voltegéssiu voltegí volteig volteja voltejada voltejades voltejam voltejant voltejar voltejara voltejaran voltejarem voltejaren voltejares voltejareu voltejaria voltejarien voltejaries voltejarà voltejaràs voltejaré voltejaríem voltejaríeu voltejassen voltejasses voltejassin voltejassis voltejat voltejats voltejau voltejava voltejaven voltejaves voltejo voltejà voltejàrem voltejàreu voltejàs voltejàssem voltejàsseu voltejàssim voltejàssiu voltejàvem voltejàveu v
parcourir à toute volée
(transitiu) Fer sonar una campana fent-li donar voltes.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
vautour

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
volume

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
volontaire
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
volontaire
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
volonté

volva /ˈboɫ.βə/ /ˈbɔɫ.βa/ /ˈbɔɫ.βɔ/ /ˈbɔɫ.βə/ /ˈvoɫ.və/ /ˈvɔɫ.va/ n fem
flocon
Floc de neu.
lamelle
Partícula petita en suspensió.
balle
Embolcall d'una panolla.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
vomir
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
bord

vorejar /bo.ɾeˈd͡ʒa/ /bo.ɾeˈʒa/ /vo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɾəˈd͡ʒa/ /vu.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vorege voregem voregen voreges voregessen voregesses voregessin voregessis voregeu voregi voregin voregis voregés voregéssem voregésseu voregéssim voregéssiu voregí voreig voreja vorejada vorejades vorejam vorejant vorejar vorejara vorejaran vorejarem vorejaren vorejares vorejareu vorejaria vorejarien vorejaries vorejarà vorejaràs vorejaré vorejaríem vorejaríeu vorejassen vorejasses vorejassin vorejassis vorejat vorejats vorejau vorejava vorejaven vorejaves vorejo vorejà vorejàrem vorejàreu vorejàs vorejàssem vorejàsseu vorejàssim vorejàssiu vorejàvem vorejàveu v
border

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
bordure

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
ivoire
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vorticitat /bor.ti.siˈtat/ /boɾ.ti.siˈtat/ /bur.ti.siˈtat/ /voɾ.ti.siˈtat/ /vur.ti.siˈtat/ n fem
tourbillon

vorticitat absoluta n fem
tourbillon absolu

vorticitat potencial n fem
tourbillon potentiel

vorticitat relativa n fem
tourbillon relatif

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
vous

vostre /ˈbɔs.tɾe/ /ˈbɔs.tɾə/ /ˈvɔs.tɾe/ /ˈvɔs.tɾə/ adj masc
votre

vostè /bosˈte/ /busˈtɛ/ /vosˈte/ /vosˈtə/ /vusˈtɛ/ pronoun
vous

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
vœu
Prometença religiosa.
vote voix
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
votation

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vot vota votada votades votam votant votar votara votaran votarem votaren votares votareu votaria votarien votaries votarà votaràs votaré votaríem votaríeu votassen votasses votassin votassis votat votats votau votava votaven votaves vote votem voten votes votessen votesses votessin votessis voteu voti votin votis voto votà votàrem votàreu votàs votàssem votàsseu votàssim votàssiu votàvem votàveu votés votéssem votésseu votéssim votéssiu votí v
voter
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
huit

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
huit-cents

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
quatre-vingt quatre-vingts

vuitanta-cinc /bujˌtan.taˈsiŋ/ /bujˌtan.təˈsiŋ/ /bwiˌtan.taˈsiŋ/ /vujˌtan.taˈsiŋk/ /vujˌtan.təˈsiŋk/ number
quatre-vingt-cinq

vuitanta-cinquè /bujˌtan.ta.siŋˈke/ /bujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ /bwiˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.tə.siŋˈkə/ /vujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ number
quatre-vingt-cinquième

vuitanta-dos /bujˌtan.taˈðos/ /bujˌtan.təˈðos/ /bwiˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.təˈðos/ number
quatre-vingt-deux

vuitanta-dosè /bujˌtan.ta.ðoˈze/ /bujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.tə.ðoˈzə/ /vujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
quatre-vingt-deuxième

vuitanta-nou /bujˌtan.taˈnɔw/ /bujˌtan.təˈnɔw/ /bwiˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.təˈnɔw/ number
quatre-vingt-neuf

vuitanta-novè /bujˌtan.ta.noˈβe/ /bujˌtan.tə.nuˈβɛ/ /bwiˌtan.ta.noˈβe/ /vujˌtan.ta.noˈve/ /vujˌtan.tə.noˈvə/ /vujˌtan.tə.nuˈvɛ/ number
quatre-vingt-neuvième

vuitanta-quatre /bujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /bujˌtan.təˈkwa.tɾə/ /bwiˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
quatre-vingt-quatre

vuitanta-quatrè /bujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /bujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ /bwiˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
quatre-vingt-quatrième

vuitanta-set /bujˌtan.taˈsɛt/ /bujˌtan.təˈsɛt/ /bwiˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.təˈsɛt/ number
quatre-vingt-sept

vuitanta-setè /bujˌtan.ta.seˈte/ /bujˌtan.tə.səˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.tə.səˈtə/ /vujˌtan.tə.səˈtɛ/ number
quatre-vingt-septième

vuitanta-sis /bujˌtan.taˈsis/ /bujˌtan.təˈsis/ /bwiˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.təˈsis/ number
quatre-vingt-six

vuitanta-sisè /bujˌtan.ta.siˈze/ /bujˌtan.tə.siˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.tə.siˈzə/ /vujˌtan.tə.siˈzɛ/ number
quatre-vingt-sixième

vuitanta-tres /bujˌtan.taˈtɾes/ /bujˌtan.təˈtɾɛs/ /bwiˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.təˈtɾəs/ /vujˌtan.təˈtɾɛs/ number
quatre-vingt-trois

vuitanta-tresè /bujˌtan.ta.tɾeˈze/ /bujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzə/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ number
quatre-vingt-troisième

vuitanta-un /bujˌtan.taˈun/ /bujˌtan.təˈun/ /bwiˌtan.taˈun/ /vujˌtan.taˈun/ /vujˌtan.təˈun/ number
quatre-vingt-et-un

vuitanta-unè /bujˌtan.ta.uˈne/ /bujˌtan.tə.uˈnɛ/ /bwiˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.tə.uˈnə/ /vujˌtan.tə.uˈnɛ/ number
quatre-vingt-et-unième

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ number
quatre-vingt-huit

vuitanta-vuitè /bujˌtan.ta.βujˈte/ /bujˌtan.tə.βujˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.βwiˈte/ /vujˌtan.ta.vujˈte/ /vujˌtan.tə.vujˈtə/ /vujˌtan.tə.vujˈtɛ/ number
quatre-vingt-huitième

vuitantejar /buj.tan.teˈd͡ʒa/ /buj.tan.teˈd͡ʒaɾ/ /buj.tən.təˈʒa/ /vuj.tan.teˈd͡ʒaɾ/ /vuj.tən.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vuitantege vuitantegem vuitantegen vuitanteges vuitantegessen vuitantegesses vuitantegessin vuitantegessis vuitantegeu vuitantegi vuitantegin vuitantegis vuitantegés vuitantegéssem vuitantegésseu vuitantegéssim vuitantegéssiu vuitantegí vuitanteig vuitanteja vuitantejada vuitantejades vuitantejam vuitantejant vuitantejar vuitantejara vuitantejaran vuitantejarem vuitantejaren vuitantejares vuitantejareu vuitantejaria vuitantejarien vuitantejaries vuitantejarà vuitantejaràs vuitantejaré vuitantejaríem vuitantejaríeu vuitantejassen vuitantejasses vuitantejassin vuitantejassis vuitantejat vuitantejats vuitantejau vuitantejava vuitantejaven vuitantejaves vuitantejo vuitantejà vuitantejàrem vuitantejàreu vuitantejàs vuitantejàssem vuitantejàsseu vuitantejàssim vuitantejàssiu vuitantejàvem vuitantejàveu v
friser

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ number
quatre-vingtième

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
huitième

vulcanitzar /buɫ.ka.niˈd͡za/ /buɫ.ka.niˈza/ /buɫ.kə.niˈd͡za/ /vuɫ.ka.niˈzaɾ/ /vuɫ.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulcanitz vulcanitza vulcanitzada vulcanitzades vulcanitzam vulcanitzant vulcanitzar vulcanitzara vulcanitzaran vulcanitzarem vulcanitzaren vulcanitzares vulcanitzareu vulcanitzaria vulcanitzarien vulcanitzaries vulcanitzarà vulcanitzaràs vulcanitzaré vulcanitzaríem vulcanitzaríeu vulcanitzassen vulcanitzasses vulcanitzassin vulcanitzassis vulcanitzat vulcanitzats vulcanitzau vulcanitzava vulcanitzaven vulcanitzaves vulcanitze vulcanitzem vulcanitzen vulcanitzes vulcanitzessen vulcanitzesses vulcanitzessin vulcanitzessis vulcanitzeu vulcanitzi vulcanitzin vulcanitzis vulcanitzo vulcanitzà vulcanitzàrem vulcanitzàreu vulcanitzàs vulcanitzàssem vulcanitzàsseu vulcanitzàssim vulcanitzàssiu vulcanitzàvem vulcanitzàveu vulcanitzés vulcanitzéssem vulcanitzésseu vulcanitzéssim vulcanitzéssiu vulcanitzí v
vulcaniser

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
volcanologie vulcanologie

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgaire

vulgarisme /buɫ.ɣaˈɾiz.me/ /buɫ.ɣəˈɾiz.mə/ /vuɫ.ɣaˈɾiz.me/ /vuɫ.ɣəˈɾiz.mə/ n masc
vulgarisme

vulgaritzar /buɫ.ɣa.ɾiˈd͡za/ /buɫ.ɣa.ɾiˈza/ /buɫ.ɣə.ɾiˈd͡za/ /vuɫ.ɣa.ɾiˈzaɾ/ /vuɫ.ɣə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulgaritz vulgaritza vulgaritzada vulgaritzades vulgaritzam vulgaritzant vulgaritzar vulgaritzara vulgaritzaran vulgaritzarem vulgaritzaren vulgaritzares vulgaritzareu vulgaritzaria vulgaritzarien vulgaritzaries vulgaritzarà vulgaritzaràs vulgaritzaré vulgaritzaríem vulgaritzaríeu vulgaritzassen vulgaritzasses vulgaritzassin vulgaritzassis vulgaritzat vulgaritzats vulgaritzau vulgaritzava vulgaritzaven vulgaritzaves vulgaritze vulgaritzem vulgaritzen vulgaritzes vulgaritzessen vulgaritzesses vulgaritzessin vulgaritzessis vulgaritzeu vulgaritzi vulgaritzin vulgaritzis vulgaritzo vulgaritzà vulgaritzàrem vulgaritzàreu vulgaritzàs vulgaritzàssem vulgaritzàsseu vulgaritzàssim vulgaritzàssiu vulgaritzàvem vulgaritzàveu vulgaritzés vulgaritzéssem vulgaritzésseu vulgaritzéssim vulgaritzéssiu vulgaritzí v
vulgariser

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
vulnérable

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vulner vulnera vulnerada vulnerades vulneram vulnerant vulnerar vulnerara vulneraran vulnerarem vulneraren vulnerares vulnerareu vulneraria vulnerarien vulneraries vulnerarà vulneraràs vulneraré vulneraríem vulneraríeu vulnerassen vulnerasses vulnerassin vulnerassis vulnerat vulnerats vulnerau vulnerava vulneraven vulneraves vulnere vulnerem vulneren vulneres vulneressen vulneresses vulneressin vulneressis vulnereu vulneri vulnerin vulneris vulnero vulnerà vulneràrem vulneràreu vulneràs vulneràssem vulneràsseu vulneràssim vulneràssiu vulneràvem vulneràveu vulnerés vulneréssem vulnerésseu vulneréssim vulneréssiu vulnerí v
atteindre
Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
vulva vulve

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
valide

vàlua /ˈba.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.ə/ n fem
valeur

vànova /ˈba.no.a/ /ˈba.no.βa/ /ˈba.nu.ə/ /ˈba.nu.βə/ /ˈva.no.va/ /ˈva.no.və/ /ˈva.nu.və/ n fem
couvre-lit

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
water-closet
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
toilette
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
vaincre
Imposar-se en una disputa.
échoir
(intransitiu) Un venciment, esdevenir-se.

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
sommet

vícitra vina n fem
vichitra vina

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
victime

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
vidéo

vídua /ˈbi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.ə/ n fem
veuve

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
viking

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
osier

víric /ˈbi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ adj masc
viral

vòrtex de cicló n masc
oeil du cyclone

vòxel n masc
pixel 3D

vós /ˈbos/ /ˈvos/ /ˈvos/ pronoun
vous

wabi-sabi /ˌwa.βiˈsa.βi/ n masc
wabi-sabi

walkie-talkie /ˌwaɫ.kiˈtaɫ.ki/ n masc
talkie-walkie

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
waterpolo

watt n masc
watt

waw /ˈwaw/ n fem
waw

web /ˈwep/ /ˈwɛp/ n masc
web

webquesta /wepˈkes.ta/ /wəpˈkes.tə/ n fem
cyberquête

wedge n masc
cocheur

wedge d'arena n masc
cocheur de sable

wedge de pitchs n masc
cocheur d'allée

wifi /ˈwi.fi/ n
Wi-Fi

xabeba n fem
shabbaba

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
chebec

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
chacal

xacra /ˈt͡ʃa.kɾa/ /ˈʃa.kɾə/ n fem
infirmité

xacrós /t͡ʃaˈkɾos/ /ʃəˈkɾos/ adj masc
maladif
Que pateix xacres; xacrat.

xador /t͡ʃaˈðoɾ/ /ʃəˈðor/ n masc
tchador

xafardeig /t͡ʃa.faɾˈðet͡ʃ/ /ʃə.fərˈdɛt͡ʃ/ /ʃə.fərˈðɛt͡ʃ/ /ʃə.fəɾˈðət͡ʃ/ n masc
commérage

xafardejar /t͡ʃa.far.ðeˈʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /ʃə.fər.dəˈʒa/ /ʃə.fər.ðəˈʒa/ /ʃə.fəɾ.ðəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xafardege xafardegem xafardegen xafardeges xafardegessen xafardegesses xafardegessin xafardegessis xafardegeu xafardegi xafardegin xafardegis xafardegés xafardegéssem xafardegésseu xafardegéssim xafardegéssiu xafardegí xafardeig xafardeja xafardejada xafardejades xafardejam xafardejant xafardejar xafardejara xafardejaran xafardejarem xafardejaren xafardejares xafardejareu xafardejaria xafardejarien xafardejaries xafardejarà xafardejaràs xafardejaré xafardejaríem xafardejaríeu xafardejassen xafardejasses xafardejassin xafardejassis xafardejat xafardejats xafardejau xafardejava xafardejaven xafardejaves xafardejo xafardejà xafardejàrem xafardejàreu xafardejàs xafardejàssem xafardejàsseu xafardejàssim xafardejàssiu xafardejàvem xafardejàveu v
cancaner

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
potins

xafarderia /t͡ʃa.faɾ.ðeˈɾi.a/ /ʃə.fər.dəˈɾi.ə/ n fem
commérage
Acte propi d’un xafarder.

xafogós /t͡ʃa.foˈɣos/ /ʃə.foˈɣos/ /ʃə.fuˈɣos/ adj masc
étouffant
Que produeix xafogor, causant d'una forta sensació de calor humit.

xaila /ˈt͡ʃaj.ɫa/ /ˈʃaj.ɫə/ n fem
shayla

xalet /t͡ʃaˈɫet/ /ʃəˈɫɛt/ n masc
chalet
Cabana o casa rural de fusta pròpia de muntanya.
villa
Casa unifamiliar construïda en un entorn natural urbanitzat amb carrers.

xalmugra /t͡ʃaɫˈmu.ɣɾa/ /ʃəɫˈmu.ɣɾə/ n fem
chaulmoogra

xalmúgric /t͡ʃaɫˈmu.ɣɾik/ /ʃəɫˈmu.ɣɾik/ xalmúgrica xalmúgrics adj masc
chaulmoogrique
Relatiu a la xalmugra.

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ n masc
sirocco

xamberg /t͡ʃamˈbɛɾk/ /ʃəmˈbɛrk/ n masc
chapeau mou

xambra /ˈt͡ʃam.bɾa/ /ˈʃam.bɾə/ n fem
blouse

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ n masc
chanfrein

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
champagne

xampanyitzar /t͡ʃam.pa.ɲiˈd͡za/ /t͡ʃam.pa.ɲiˈza/ /t͡ʃam.pa.ɲiˈzaɾ/ /ʃəm.pə.ɲiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xampanyitz xampanyitza xampanyitzada xampanyitzades xampanyitzam xampanyitzant xampanyitzar xampanyitzara xampanyitzaran xampanyitzarem xampanyitzaren xampanyitzares xampanyitzareu xampanyitzaria xampanyitzarien xampanyitzaries xampanyitzarà xampanyitzaràs xampanyitzaré xampanyitzaríem xampanyitzaríeu xampanyitzassen xampanyitzasses xampanyitzassin xampanyitzassis xampanyitzat xampanyitzats xampanyitzau xampanyitzava xampanyitzaven xampanyitzaves xampanyitze xampanyitzem xampanyitzen xampanyitzes xampanyitzessen xampanyitzesses xampanyitzessin xampanyitzessis xampanyitzeu xampanyitzi xampanyitzin xampanyitzis xampanyitzo xampanyitzà xampanyitzàrem xampanyitzàreu xampanyitzàs xampanyitzàssem xampanyitzàsseu xampanyitzàssim xampanyitzàssiu xampanyitzàvem xampanyitzàveu xampanyitzés xampanyitzéssem xampanyitzésseu xampanyitzéssim xampanyitzéssiu xampanyitzí v
champagniser

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
champignon de Paris

xampurrejar /t͡ʃam.pu.reˈd͡ʒa/ /t͡ʃam.pu.reˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃam.pu.reˈʒa/ /ʃəm.pu.rəˈd͡ʒa/ /ʃəm.pu.rəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xampurrege xampurregem xampurregen xampurreges xampurregessen xampurregesses xampurregessin xampurregessis xampurregeu xampurregi xampurregin xampurregis xampurregés xampurregéssem xampurregésseu xampurregéssim xampurregéssiu xampurregí xampurreig xampurreja xampurrejada xampurrejades xampurrejam xampurrejant xampurrejar xampurrejara xampurrejaran xampurrejarem xampurrejaren xampurrejares xampurrejareu xampurrejaria xampurrejarien xampurrejaries xampurrejarà xampurrejaràs xampurrejaré xampurrejaríem xampurrejaríeu xampurrejassen xampurrejasses xampurrejassin xampurrejassis xampurrejat xampurrejats xampurrejau xampurrejava xampurrejaven xampurrejaves xampurrejo xampurrejà xampurrejàrem xampurrejàreu xampurrejàs xampurrejàssem xampurrejàsseu xampurrejàssim xampurrejàssiu xampurrejàvem xampurrejàveu v
baragouiner

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
shampoing shampooing
Sabó per rentar els cabells.

xamós /t͡ʃaˈmos/ /ʃəˈmos/ adj masc
pétillant

xanca /ˈt͡ʃaŋ.ka/ /ˈʃaŋ.kə/ n fem
échase

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
tong

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
survêtement

xanguet /t͡ʃaŋˈɡet/ /ʃəŋˈɡət/ /ʃəŋˈɡɛt/ n masc
nonnat
Peix de la família dels gòbids, de cos translúcid i comprimit, mida molt petita, apreciat gastronòmicament (Aphia minuta).

xano-xano /ˌt͡ʃa.noˈt͡ʃa.no/ /ˌʃa.noˈʃa.no/ /ˌʃa.nuˈʃa.nu/ adv
doucement

xantre /ˈt͡ʃan.tɾe/ /ˈʃan.tɾə/ n masc
chantre

xapa /ˈt͡ʃa.pa/ /ˈʃa.pə/ n fem
raie métallique

xapa inferior n fem
raie inférieure

xapa lateral n fem
raie verticale

xapa superior n fem
raie supérieure

xarada /t͡ʃaˈɾa.ða/ /ʃəˈɾa.ðə/ n fem
charade

xaragall /t͡ʃa.ɾaˈɣaʎ/ /ʃə.ɾəˈɣaj/ /ʃə.ɾəˈɣaʎ/ n masc
ravine

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
rougeole

xare /ˈt͡ʃa.ɾe/ /ˈʃa.ɾə/ n masc
raquette argentine sharé
(pilota basca) Modalitat de pilota basca masculina practicada amb un xare en trinquet, en partits per parelles de quaranta punts.

xarel·lo /t͡ʃaˈɾɛ.ɫo/ /t͡ʃaˈɾɛɫ.ɫo/ /ʃəˈɾɛ.ɫu/ /ʃəˈɾɛɫ.ɫo/ /ʃəˈɾɛɫ.ɫu/ n masc
xarello
Raïm blanc de maduració primerenca, menut, compacte i amb els grans mitjans, esfèrics, dolços i amb la pell dura.

xarleston /t͡ʃaɾ.ɫesˈton/ /ʃər.ɫəsˈton/ n masc
cymbale charleston
Instrument idiòfon de percussió que forma part de la bateria de jazz, constituït per dos plats amb colissa accionats pel peu de l'instrumentista.

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
sirop

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
épaulette
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xarrup xarrupa xarrupada xarrupades xarrupam xarrupant xarrupar xarrupara xarruparan xarruparem xarruparen xarrupares xarrupareu xarruparia xarruparien xarruparies xarruparà xarruparàs xarruparé xarruparíem xarruparíeu xarrupassen xarrupasses xarrupassin xarrupassis xarrupat xarrupats xarrupau xarrupava xarrupaven xarrupaves xarrupe xarrupem xarrupen xarrupes xarrupessen xarrupesses xarrupessin xarrupessis xarrupeu xarrupi xarrupin xarrupis xarrupo xarrupà xarrupàrem xarrupàreu xarrupàs xarrupàssem xarrupàsseu xarrupàssim xarrupàssiu xarrupàvem xarrupàveu xarrupés xarrupéssem xarrupésseu xarrupéssim xarrupéssiu xarrupí v
siroter

xaruc /t͡ʃaˈɾuk/ /ʃəˈɾuk/ xaruga adj masc
radoteur
Que repapieja (una persona gran).

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
filet

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
filet
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
(esports de raqueta, voleibol) Conjunt de fils encreuats regularment en dues direccions que divideix en dues meitats iguals una pista de joc o una superfície de joc, per sobre el qual s'ha de fer passar la pilota o el volant.
(basquetbol) Conjunt de fils blancs encreuats regularment en dues direccions fixat a una cistella, amb forma d'embut, obert per la part inferior i amb una llargada de 40 a 45 cm, que s'utilitza per a alentir el pas de la pilota, amb l'objectiu de fer més visible la consecució d'una cistella.
filet réseau
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
réseau
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.
arrêt arrière
(pilota basca, beisbol) Conjunt de fils metàl·lics o de corda encreuats regularment en dues direccions que se situen davant d'un espai obert destinat al públic, amb l'objectiu de protegir els espectadors dels impactes de la pilota.
cordage
(pilota basca) Part d'un xare consistent en una bossa per a recollir la pilota i llançar-la, formada per un conjunt de cordes poc tibants encreuades regularment en dues direccions.

xarxa d'individuals n fem
filet de simple

xarxa d'informació n fem
réseau d'information

xarxa d'àrea local n fem
réseau local d'entreprise

xarxa de dobles n fem
filet de double

xarxa de protecció n fem
filet

xarxa de recerca n fem
réseau de recherche

xarxa informàtica n fem
réseau d'ordinateurs

xarxa meteorològica n fem
réseau météorologique

xarxa neuronal n fem
réseau neuronal

xarxa social n fem
réseau social

xarxa tocada n fem
faute de filet

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
sarcelle

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ n masc
châssis

xat /ˈʃat/ n masc
chat

xaui /ˈt͡ʃa.wi/ /ˈʃa.wi/ n masc
chaoui
(invariable) Variant zenata de l'amazic parlat al voltant del massís de l’Aurès, a l'interior nord-oriental d’Algèria.

xavalla /t͡ʃaˈva.ʎa/ /t͡ʃaˈβa.ʎa/ /ʃəˈva.ʎə/ /ʃəˈβa.ʎə/ n fem
petite monnaie

xe /ˈt͡ʃɛ/ /ˈʃɛ/ Interjection
eh

xebka n fem
sebka

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
chèque

xec escolar n masc
chèque éducation

xeflis /ˈt͡ʃɛ.fɫis/ /ˈʃɛ.fɫis/ n masc
bombance

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
cheik

xeiene /t͡ʃeˈje.ne/ /ʃəˈje.nə/ n masc
cheyenne
Llengua ameríndia de la família algonquina.

xel /ˈt͡ʃɛɫ/ /ˈʃɛɫ/ n masc
vanneau
Mol·lusc de la família dels pectínids, amb closca de plecs amples i arrodonits de color clar (Aequipecten opercularis).

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
cheminée
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.
Conjunt de la instal·lació que permet fer foc en una llar amb sortida de fums.

xemicar /t͡ʃe.miˈka/ /t͡ʃe.miˈkaɾ/ /ʃə.miˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xemic xemica xemicada xemicades xemicam xemicant xemicar xemicara xemicaran xemicarem xemicaren xemicares xemicareu xemicaria xemicarien xemicaries xemicarà xemicaràs xemicaré xemicaríem xemicaríeu xemicassen xemicasses xemicassin xemicassis xemicat xemicats xemicau xemicava xemicaven xemicaves xemico xemicà xemicàrem xemicàreu xemicàs xemicàssem xemicàsseu xemicàssim xemicàssiu xemicàvem xemicàveu xemique xemiquem xemiquen xemiques xemiquessen xemiquesses xemiquessin xemiquessis xemiqueu xemiqui xemiquin xemiquis xemiqués xemiquéssem xemiquésseu xemiquéssim xemiquéssiu xemiquí v
écraser

xenai /t͡ʃeˈnaj/ /ʃəˈnaj/ n masc
shehnai

xenilla /t͡ʃeˈni.ʎa/ /ʃəˈni.ʎə/ n fem
chenille

xenisme /kseˈniz.me/ /ksəˈniz.mə/ /ʃeˈniz.me/ n masc
xénisme

xenixell /ʃe.niˈʃeʎ/ /ʃə.niˈʃeʎ/ n masc
séneçon

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xénon

xequeré n masc
chekeré

xeremia simple n fem
chalumeau

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
petit-lait

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
seringue

xerografiar /kse.ɾo.ɣɾa.fiˈa/ /kse.ɾo.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ksə.ɾo.ɣɾə.fiˈa/ /ksə.ɾu.ɣɾə.fiˈa/ /ʃe.ɾo.ɣɾa.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xerografia xerografiada xerografiades xerografiam xerografiant xerografiar xerografiara xerografiaran xerografiarem xerografiaren xerografiares xerografiareu xerografiaria xerografiarien xerografiaries xerografiarà xerografiaràs xerografiaré xerografiaríem xerografiaríeu xerografiassen xerografiasses xerografiassin xerografiassis xerografiat xerografiats xerografiau xerografiava xerografiaven xerografiaves xerografie xerografiem xerografien xerografies xerografiessen xerografiesses xerografiessin xerografiessis xerografieu xerografii xerografio xerografià xerografiàrem xerografiàreu xerografiàs xerografiàssem xerografiàsseu xerografiàssim xerografiàssiu xerografiàvem xerografiàveu xerografiés xerografiéssem xerografiésseu xerografiéssim xerografiéssiu xerografií xerografiï xerografiïn xerografiïs v
xérographier

xerostomia /kse.ɾos.toˈmi.a/ /ksə.ɾos.toˈmi.ə/ /ksə.ɾus.tuˈmi.ə/ /ʃe.ɾos.toˈmi.a/ n fem
xérostomie

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
scie scie égoïne
Serra amb un mànec en un extrem.
scie musicale
Instrument idiòfon de percussió que consisteix en una fulla d'acer fixada per un dels caps a un mànec de fusta, molt semblant a un xerrac de fuster però sense dents, que es toca amb un arquet de violí o colpejant amb una baqueta.

xerracar /t͡ʃe.raˈka/ /t͡ʃe.raˈkaɾ/ /ʃə.rəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xerrac xerraca xerracada xerracades xerracam xerracant xerracar xerracara xerracaran xerracarem xerracaren xerracares xerracareu xerracaria xerracarien xerracaries xerracarà xerracaràs xerracaré xerracaríem xerracaríeu xerracassen xerracasses xerracassin xerracassis xerracat xerracats xerracau xerracava xerracaven xerracaves xerraco xerracà xerracàrem xerracàreu xerracàs xerracàssem xerracàsseu xerracàssim xerracàssiu xerracàvem xerracàveu xerraque xerraquem xerraquen xerraques xerraquessen xerraquesses xerraquessin xerraquessis xerraqueu xerraqui xerraquin xerraquis xerraqués xerraquéssem xerraquésseu xerraquéssim xerraquéssiu xerraquí v
scier

xerrada /t͡ʃeˈra.ða/ /ʃəˈra.ðə/ n fem
causerie

xerradissa /t͡ʃe.raˈði.sa/ /ʃə.rəˈði.sə/ n fem
charlatanerie

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
bavard
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
bavardage

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) sept xerr xerra xerrada xerrades xerram xerrant xerrar xerraran xerrarem xerraren xerrares xerrareu xerraria xerrarien xerraries xerrarà xerraràs xerraré xerraríem xerraríeu xerrassen xerrasses xerrassin xerrassis xerrat xerrats xerrau xerrava xerraven xerraves xerrem xerren xerres xerressen xerresses xerressin xerressis xerreu xerri xerrin xerris xerro xerrà xerràrem xerràreu xerràs xerràssem xerràsseu xerràssim xerràssiu xerràvem xerràveu xerrés xerréssem xerrésseu xerréssim xerréssiu xerrí v
causer

xerri /ˈt͡ʃɛ.ri/ /ˈʃɛ.ri/ n masc
crottin

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
grincement craquement

xerric-xerrac /t͡ʃeˌrik.t͡ʃeˈrak/ /ʃəˌrik.ʃəˈrak/ n masc
crécelle

xerricar /t͡ʃe.riˈka/ /t͡ʃe.riˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xerric xerrica xerricada xerricades xerricam xerricant xerricar xerricara xerricaran xerricarem xerricaren xerricares xerricareu xerricaria xerricarien xerricaries xerricarà xerricaràs xerricaré xerricaríem xerricaríeu xerricassen xerricasses xerricassin xerricassis xerricat xerricats xerricau xerricava xerricaven xerricaves xerrico xerricà xerricàrem xerricàreu xerricàs xerricàssem xerricàsseu xerricàssim xerricàssiu xerricàvem xerricàveu xerrique xerriquem xerriquen xerriques xerriquessen xerriquesses xerriquessin xerriquessis xerriqueu xerriqui xerriquin xerriquis xerriqués xerriquéssem xerriquésseu xerriquéssim xerriquéssiu xerriquí v
grincer

xerrotejar /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒa/ /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃe.ro.teˈʒa/ /ʃə.ro.təˈd͡ʒa/ /ʃə.ru.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) sept xerrotegem xerrotegen xerroteges xerrotegessen xerrotegesses xerrotegessin xerrotegessis xerrotegeu xerrotegi xerrotegin xerrotegis xerrotegés xerrotegéssem xerrotegésseu xerrotegéssim xerrotegéssiu xerrotegí xerroteig xerroteja xerrotejada xerrotejades xerrotejam xerrotejant xerrotejar xerrotejaran xerrotejarem xerrotejaren xerrotejares xerrotejareu xerrotejaria xerrotejarien xerrotejaries xerrotejarà xerrotejaràs xerrotejaré xerrotejaríem xerrotejaríeu xerrotejassen xerrotejasses xerrotejassin xerrotejassis xerrotejat xerrotejats xerrotejau xerrotejava xerrotejaven xerrotejaves xerrotejo xerrotejà xerrotejàrem xerrotejàreu xerrotejàs xerrotejàssem xerrotejàsseu xerrotejàssim xerrotejàssiu xerrotejàvem xerrotejàveu v
gazouiller
Començar a parlar les criatures.
Parlotejar insistentment.

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
xérès jerez

xiatsu /t͡ʃiˈat.su/ /ʃiˈat.su/ n masc
shiatsu

xibòlet /t͡ʃiˈbɔ.ɫet/ /ʃiˈβɔ.ɫət/ n masc
shibboleth

xic-xac n masc
pik

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
chewing-gum gomme à mâcher

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
petit ami
Noi que festeja, parella sentimental.

xicra /ˈt͡ʃi.kɾa/ /ˈʃi.kɾə/ n fem
tasse

xifoïdal /ʃi.fo.iˈðaɫ/ /ʃi.fu.iˈðaɫ/ adj
xiphoïde

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
chiffre

xifrar /t͡ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xifr xifra xifrada xifrades xifram xifrant xifrar xifrara xifraran xifrarem xifraren xifrares xifrareu xifraria xifrarien xifraries xifrarà xifraràs xifraré xifraríem xifraríeu xifrassen xifrasses xifrassin xifrassis xifrat xifrats xifrau xifrava xifraven xifraves xifre xifrem xifren xifres xifressen xifresses xifressin xifressis xifreu xifri xifrin xifris xifro xifrà xifràrem xifràreu xifràs xifràssem xifràsseu xifràssim xifràssiu xifràvem xifràveu xifrés xifréssem xifrésseu xifréssim xifréssiu xifrí v
chiffrer

xiitake /ʃi.iˈta.ke/ /ʃijˈta.ke/ n masc
lentin du chêne

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
bicyclette
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xili /ˈt͡ʃi.ɫi/ /ˈʃi.ɫi/ n masc
chile

xilografia /ksi.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /ksi.ɫo.ɣɾəˈfi.ə/ /ksi.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ /ʃi.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ n fem
xylographie
Tècnica d'impressió en relleu amb planxa de fusta tallada a mà.

xilografiar /ksi.ɫo.ɣɾa.fiˈa/ /ksi.ɫo.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ksi.ɫo.ɣɾə.fiˈa/ /ksi.ɫu.ɣɾə.fiˈa/ /ʃi.ɫo.ɣɾa.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xilografia xilografiada xilografiades xilografiam xilografiant xilografiar xilografiara xilografiaran xilografiarem xilografiaren xilografiares xilografiareu xilografiaria xilografiarien xilografiaries xilografiarà xilografiaràs xilografiaré xilografiaríem xilografiaríeu xilografiassen xilografiasses xilografiassin xilografiassis xilografiat xilografiats xilografiau xilografiava xilografiaven xilografiaves xilografie xilografiem xilografien xilografies xilografiessen xilografiesses xilografiessin xilografiessis xilografieu xilografii xilografio xilografià xilografiàrem xilografiàreu xilografiàs xilografiàssem xilografiàsseu xilografiàssim xilografiàssiu xilografiàvem xilografiàveu xilografiés xilografiéssem xilografiésseu xilografiéssim xilografiéssiu xilografií xilografiï xilografiïn xilografiïs v
xylographier

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xylophone

xim-xim /t͡ʃimˈt͡ʃim/ /ʃimˈʃim/ n masc
flonflons

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
chimpanzé

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
sot
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
sot
Persona que diu o fa ximpleries.

ximplejar /t͡ʃim.pɫeˈd͡ʒa/ /t͡ʃim.pɫeˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃim.pɫeˈʒa/ /ʃim.pɫəˈd͡ʒa/ /ʃim.pɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val ximplege ximplegem ximplegen ximpleges ximplegessen ximplegesses ximplegessin ximplegessis ximplegeu ximplegi ximplegin ximplegis ximplegés ximplegéssem ximplegésseu ximplegéssim ximplegéssiu ximplegí ximpleig ximpleja ximplejada ximplejades ximplejam ximplejant ximplejar ximplejara ximplejaran ximplejarem ximplejaren ximplejares ximplejareu ximplejaria ximplejarien ximplejaries ximplejarà ximplejaràs ximplejaré ximplejaríem ximplejaríeu ximplejassen ximplejasses ximplejassin ximplejassis ximplejat ximplejats ximplejau ximplejava ximplejaven ximplejaves ximplejo ximplejà ximplejàrem ximplejàreu ximplejàs ximplejàssem ximplejàsseu ximplejàssim ximplejàssiu ximplejàvem ximplejàveu v
bêtiser

ximpleria /t͡ʃim.pɫeˈɾi.a/ /ʃim.pɫəˈɾi.ə/ n fem
sottise
Acció pròpia d'un ximple.

xin /ˈʃin/ n fem
chine
Vint-i-unena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

xinxa /ˈt͡ʃiɲ.t͡ʃa/ /ˈʃiɲ.ʃə/ n fem
punaise
Insecte hemípter, de color rogenc i cos aplanat, paràsit d’ambients domèstics mancats d’higiene, que xucla la sang produint picades irritants (Cimex lectularius).

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
chinois
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Chinois chinois
Individu de la Xina.
chinois
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
coup d'approche roulé

xipollejar /t͡ʃi.po.ʎeˈd͡ʒa/ /t͡ʃi.po.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃi.po.ʎeˈʒa/ /ʃi.po.ʎəˈd͡ʒa/ /ʃi.pu.ʎəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xipollege xipollegem xipollegen xipolleges xipollegessen xipollegesses xipollegessin xipollegessis xipollegeu xipollegi xipollegin xipollegis xipollegés xipollegéssem xipollegésseu xipollegéssim xipollegéssiu xipollegí xipolleig xipolleja xipollejada xipollejades xipollejam xipollejant xipollejar xipollejara xipollejaran xipollejarem xipollejaren xipollejares xipollejareu xipollejaria xipollejarien xipollejaries xipollejarà xipollejaràs xipollejaré xipollejaríem xipollejaríeu xipollejassen xipollejasses xipollejassin xipollejassis xipollejat xipollejats xipollejau xipollejava xipollejaven xipollejaves xipollejo xipollejà xipollejàrem xipollejàreu xipollejàs xipollejàssem xipollejàsseu xipollejàssim xipollejàssiu xipollejàvem xipollejàveu v
barboter

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
cyprès

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
panais

xiroi /t͡ʃiˈɾɔj/ /ʃiˈɾɔj/ adj masc
gai

xiscle /ˈt͡ʃis.kɫe/ /ˈʃis.kɫə/ n masc
crissement

xiscló /t͡ʃisˈkɫo/ /ʃisˈkɫo/ adj
cryptorchide

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
sifflets

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiul xiula xiulada xiulades xiulam xiulant xiular xiulara xiularan xiularem xiularen xiulares xiulareu xiularia xiularien xiularies xiularà xiularàs xiularé xiularíem xiularíeu xiulassen xiulasses xiulassin xiulassis xiulat xiulats xiulau xiulava xiulaven xiulaves xiule xiulem xiulen xiules xiulessen xiulesses xiulessin xiulessis xiuleu xiuli xiulin xiulis xiulo xiulà xiulàrem xiulàreu xiulàs xiulàssem xiulàsseu xiulàssim xiulàssiu xiulàvem xiulàveu xiulés xiuléssem xiulésseu xiuléssim xiuléssiu xiulí v
siffler

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
sifflement
So que resulta de l’acció de xiular.
sifflet
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiulet atmosfèric n masc
siffleur

xiuxiuar /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwa/ /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwaɾ/ /ʃiw.ʃiˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiu xiuxiua xiuxiuada xiuxiuades xiuxiuam xiuxiuant xiuxiuar xiuxiuara xiuxiuaran xiuxiuarem xiuxiuaren xiuxiuares xiuxiuareu xiuxiuaria xiuxiuarien xiuxiuaries xiuxiuarà xiuxiuaràs xiuxiuaré xiuxiuaríem xiuxiuaríeu xiuxiuassen xiuxiuasses xiuxiuassin xiuxiuassis xiuxiuat xiuxiuats xiuxiuau xiuxiuava xiuxiuaven xiuxiuaves xiuxiue xiuxiuem xiuxiuen xiuxiues xiuxiuessen xiuxiuesses xiuxiuessin xiuxiuessis xiuxiueu xiuxiui xiuxiuin xiuxiuis xiuxiuo xiuxiuà xiuxiuàrem xiuxiuàreu xiuxiuàs xiuxiuàssem xiuxiuàsseu xiuxiuàssim xiuxiuàssiu xiuxiuàvem xiuxiuàveu xiuxiués xiuxiuéssem xiuxiuésseu xiuxiuéssim xiuxiuéssiu xiuxiuí v
chuchoter

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
chuchotement

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiuege xiuxiuegem xiuxiuegen xiuxiueges xiuxiuegessen xiuxiuegesses xiuxiuegessin xiuxiuegessis xiuxiuegeu xiuxiuegi xiuxiuegin xiuxiuegis xiuxiuegés xiuxiuegéssem xiuxiuegésseu xiuxiuegéssim xiuxiuegéssiu xiuxiuegí xiuxiueig xiuxiueja xiuxiuejada xiuxiuejades xiuxiuejam xiuxiuejant xiuxiuejar xiuxiuejara xiuxiuejaran xiuxiuejarem xiuxiuejaren xiuxiuejares xiuxiuejareu xiuxiuejaria xiuxiuejarien xiuxiuejaries xiuxiuejarà xiuxiuejaràs xiuxiuejaré xiuxiuejaríem xiuxiuejaríeu xiuxiuejassen xiuxiuejasses xiuxiuejassin xiuxiuejassis xiuxiuejat xiuxiuejats xiuxiuejau xiuxiuejava xiuxiuejaven xiuxiuejaves xiuxiuejo xiuxiuejà xiuxiuejàrem xiuxiuejàreu xiuxiuejàs xiuxiuejàssem xiuxiuejàsseu xiuxiuejàssim xiuxiuejàssiu xiuxiuejàvem xiuxiuejàveu v
chuchoter

xivarri /t͡ʃiˈva.ri/ /t͡ʃiˈβa.ri/ /ʃiˈva.ri/ /ʃiˈβa.ri/ n masc
pagaille

xivaïta /ʃi.vaˈi.ta/ /ʃi.vəˈi.tə/ /ʃi.βaˈi.ta/ /ʃi.βəˈi.tə/ n neut
shivaïte

xo /ˈʃo/ Interjection
ho

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
choc
topada, col·lisió
(anglicisme, patologia) trauma

xocant /t͡ʃoˈkan/ /t͡ʃoˈkant/ /ʃoˈkant/ /ʃuˈkan/ adj
étonnant
Que excita l'atenció per la seva novetat o estranyesa.

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xoc xoca xocada xocades xocam xocant xocar xocara xocaran xocarem xocaren xocares xocareu xocaria xocarien xocaries xocarà xocaràs xocaré xocaríem xocaríeu xocassen xocasses xocassin xocassis xocat xocats xocau xocava xocaven xocaves xoco xocà xocàrem xocàreu xocàs xocàssem xocàsseu xocàssim xocàssiu xocàvem xocàveu xoque xoquem xoquen xoques xoquessen xoquesses xoquessin xoquessis xoqueu xoqui xoquin xoquis xoqués xoquéssem xoquésseu xoquéssim xoquéssiu xoquí v
heurter

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
chocolat
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
chauffeur

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ adj masc
mouillé
Completament moll, ben mullat.

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ n masc
chop
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola per sobre amb l'estic, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola poc pronunciada.

xopar /t͡ʃoˈpa/ /t͡ʃoˈpaɾ/ /ʃoˈpa/ /ʃuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xop xopa xopada xopades xopam xopant xopar xopara xoparan xoparem xoparen xopares xopareu xoparia xoparien xoparies xoparà xoparàs xoparé xoparíem xoparíeu xopassen xopasses xopassin xopassis xopat xopats xopau xopava xopaven xopaves xope xopem xopen xopes xopessen xopesses xopessin xopessis xopeu xopi xopin xopis xopo xopà xopàrem xopàreu xopàs xopàssem xopàsseu xopàssim xopàssiu xopàvem xopàveu xopés xopéssem xopésseu xopéssim xopéssiu xopí v
temper

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
crécerelle
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.
grondin volant
(peixos) Peix de la família dels perciformes (Dactylopterus volitans).

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ adj
xhosa
Relatiu al poble del grup nguni del sud-est de Sud-Àfrica o la seva llengua.

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n masc
xhosa
Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n neut
Xhosa
Individu del grup meridional dels nguni.

xovinista /t͡ʃo.viˈnis.ta/ /t͡ʃo.viˈnis.te/ /t͡ʃo.βiˈnis.ta/ /t͡ʃo.βiˈnis.te/ /ʃo.viˈnis.tə/ /ʃu.viˈnis.tə/ /ʃu.βiˈnis.tə/ adj
chauviniste

xucla vera n fem
gerle

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
sucer

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
choucroute

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
tétine

xurma /ˈt͡ʃuɾ.ma/ /ˈʃur.mə/ n fem
chiourme
(històric) Remers d'una galera.
racaille
Gent de baixa condició.

xurriaquejar /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒa/ /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃu.ri.a.keˈʒa/ /ʃu.ri.ə.kəˈd͡ʒa/ /ʃu.ri.ə.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ sept val val (1) xurriaquege xurriaquegem xurriaquegen xurriaqueges xurriaquegessen xurriaquegesses xurriaquegessin xurriaquegessis xurriaquegeu xurriaquegi xurriaquegin xurriaquegis xurriaquegés xurriaquegéssem xurriaquegésseu xurriaquegéssim xurriaquegéssiu xurriaquegí xurriaqueja xurriaquejada xurriaquejades xurriaquejant xurriaquejar xurriaquejara xurriaquejaran xurriaquejarem xurriaquejaren xurriaquejares xurriaquejareu xurriaquejaria xurriaquejarien xurriaquejaries xurriaquejarà xurriaquejaràs xurriaquejaré xurriaquejaríem xurriaquejaríeu xurriaquejassen xurriaquejasses xurriaquejat xurriaquejats xurriaquejava xurriaquejaven xurriaquejaves xurriaquejo xurriaquejà xurriaquejàrem xurriaquejàreu xurriaquejàssem xurriaquejàsseu xurriaquejàvem xurriaquejàveu v
fustiger

xurriaques /t͡ʃu.riˈa.kes/ /ʃu.riˈa.kəs/ n fem
fouet

xut /ˈt͡ʃut/ /ˈʃut/ n masc
botté
(futbol, futbol americà, rugbi) Cop fort donat a la pilota amb la part anterior del peu.
coup
(hoquei sobre herba) Llançament executat elevant l'estic cap enrere perquè agafi impuls abans de colpejar la bola amb un cop sec.

xut a pals n masc
coup de pied de précision

xut a seguir n masc
coup de pied à suivre

xut al vol n masc
coup de pied de volée

xut col·locat n masc
coup de pied placé

xut curt n masc
botté court en jeu

xut de 22 m n masc
coup de pied de renvoi

xut de càstig n masc
coup de pied de pénalité

xut de sobrebot n masc
botté à rebond

xut de transformació n masc
coup de pied de transformation

xut franc n masc
coup de pied franc

xut inicial n masc
coup de pied d'engagement

xut lliure n masc
coup de pied libre

xut ras n masc
coup de pied rasant

xutador /t͡ʃu.taˈðo/ /t͡ʃu.taˈðoɾ/ /ʃu.təˈðo/ n masc
botteur
(futbol americà) Cadascun dels jugadors de l'equip especial que s'encarreguen de fer les jugades de xut.
(rugbi) Jugador que fa un xut.

xutador d'allunyament n masc
botteur de dégagement

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xut xuta xutada xutades xutam xutant xutar xutara xutaran xutarem xutaren xutares xutareu xutaria xutarien xutaries xutarà xutaràs xutaré xutaríem xutaríeu xutassen xutasses xutassin xutassis xutat xutats xutau xutava xutaven xutaves xute xutem xuten xutes xutessen xutesses xutessin xutessis xuteu xuti xutin xutis xuto xutà xutàrem xutàreu xutàs xutàssem xutàsseu xutàssim xutàssiu xutàvem xutàveu xutés xutéssem xutésseu xutéssim xutéssiu xutí v
botter
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàfec /ˈt͡ʃa.fek/ /ˈʃa.fek/ /ˈʃa.fək/ n masc
averse

xàrter /ˈt͡ʃaɾ.teɾ/ n masc
nolise

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
shérif

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
schilling

yao /ˈja.o/ /ˈja.u/ n masc
yao

yips n masc
yip

zain /ˈzajn/ n fem
zaïn

zay /ˈzaj/ n fem
zaïn

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zèbre

zelador /ze.ɫaˈðo/ /ze.ɫaˈðoɾ/ /zə.ɫəˈðo/ n masc
surveillant

zelar /zeˈɫa/ /zeˈɫaɾ/ /zəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zel zela zelada zelades zelam zelant zelar zelara zelaran zelarem zelaren zelares zelareu zelaria zelarien zelaries zelarà zelaràs zelaré zelaríem zelaríeu zelassen zelasses zelassin zelassis zelat zelats zelau zelava zelaven zelaves zele zelem zelen zeles zelessen zelesses zelessin zelessis zeleu zeli zelin zelis zelo zelà zelàrem zelàreu zelàs zelàssem zelàsseu zelàssim zelàssiu zelàvem zelàveu zelés zeléssem zelésseu zeléssim zeléssiu zelí v
surveiller

zen /ˈzɛn/ n masc
zen

zenata /zeˈna.ta/ /zəˈna.tə/ n masc
zénète
Grup dialectal de l’amazic septentrional que inclou el rifeny i el xaui entre d’altres més dispersos.

zenata /zeˈna.ta/ /zəˈna.tə/ n neut
zénète
Individu d’una confederació tribal amaziga històrica, famosa per la seva habilitat amb la cavalleria.

zenit /zeˈnit/ /zəˈnit/ n masc
zénith

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
zéro
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.
rien
(tennis, pilota valenciana, bàdminton) Resultat d'un jugador o un equip que no ha aconseguit cap punt.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ n fem
zède
Lletra de l’alfabet llatí: z Z.

zheng n masc
guzheng

zig-zag /ˌziɡˈzak/ n masc
zigzag

ziga-zaga /ˌzi.ɣaˈza.ɣa/ /ˌzi.ɣəˈza.ɣə/ n fem
zigzag

zigomàtic /zi.ɣoˈma.tik/ /zi.ɣuˈma.tik/ adj masc
zygomatique

zigzaguejar /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa/ /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ziɡ.za.ɣeˈʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zigzaguege zigzaguegem zigzaguegen zigzagueges zigzaguegessen zigzaguegesses zigzaguegessin zigzaguegessis zigzaguegeu zigzaguegi zigzaguegin zigzaguegis zigzaguegés zigzaguegéssem zigzaguegésseu zigzaguegéssim zigzaguegéssiu zigzaguegí zigzagueig zigzagueja zigzaguejada zigzaguejades zigzaguejam zigzaguejant zigzaguejar zigzaguejara zigzaguejaran zigzaguejarem zigzaguejaren zigzaguejares zigzaguejareu zigzaguejaria zigzaguejarien zigzaguejaries zigzaguejarà zigzaguejaràs zigzaguejaré zigzaguejaríem zigzaguejaríeu zigzaguejassen zigzaguejasses zigzaguejassin zigzaguejassis zigzaguejat zigzaguejats zigzaguejau zigzaguejava zigzaguejaven zigzaguejaves zigzaguejo zigzaguejà zigzaguejàrem zigzaguejàreu zigzaguejàs zigzaguejàssem zigzaguejàsseu zigzaguejàssim zigzaguejàssiu zigzaguejàvem zigzaguejàveu v
zigzaguer

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
zinc

zincar /ziŋˈka/ /ziŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zinc zinca zincada zincades zincam zincant zincar zincara zincaran zincarem zincaren zincares zincareu zincaria zincarien zincaries zincarà zincaràs zincaré zincaríem zincaríeu zincassen zincasses zincassin zincassis zincat zincats zincau zincava zincaven zincaves zinco zincà zincàrem zincàreu zincàs zincàssem zincàsseu zincàssim zincàssiu zincàvem zincàveu zinque zinquem zinquen zinques zinquessen zinquesses zinquessin zinquessis zinqueu zinqui zinquin zinquis zinqués zinquéssem zinquésseu zinquéssim zinquéssiu zinquí v
zinguer

zirconi n masc
zirconium

zona /ˈzo.na/ n fem
zone
Àrea delimitada, part d'un espai.
(corfbol) Cadascuna de les dues meitats de forma quadrada d'un camp de joc, on se situen dos jugadors i dues jugadores de cada equip.

zona 1 n fem
zone 1

zona 2 n fem
zone 2

zona 3 n fem
zone 3

zona 4 n fem
zone 4

zona 5 n fem
zone 5

zona 6 n fem
zone 6

zona central n fem
zone centrale

zona d'anotació n fem
zone d'en-but

zona d'antijoc n fem
zone d'antijeu

zona d'aproximació n fem
approach

zona d'assaig n fem
en-but

zona d'atac n fem
zone avant
(basquetbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una per a cada equip, delimitades pels extrems per la línia de fons contrària i la línia central, i, pels costats, per les línies de banda, dintre les quals tenen lloc les jugades ofensives.
(voleibol) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc de 3 m de fondària, una per a cada camp, delimitades per la xarxa i per la línia d'atac pròpia.

zona d'aurores n fem
zone aurorale

zona de 22 m n fem
zone des 22 m

zona de 22,9 m n fem
zone des 22,9 m

zona de canvis n fem
zone de remplacement

zona de cistella de dos punts n fem
zone de panier à deux points

zona de cistella de tres punts n fem
zone de panier à trois points

zona de defensa n fem
zone arrière
(basquetbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una per a cada equip, delimitades per la línia de fons pròpia i la línia central i, pels costats, per les línies de banda, dintre les quals tenen lloc les jugades defensives.
(voleibol) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc de 6 m de fondària, una a cada camp, delimitades per la línia d'atac i la línia de fons pròpies.

zona de desenvolupament pròxim n fem
zone de proche développement

zona de dreta n fem
zone en coup droit

zona de dropatge n fem
aire d'allégement

zona de plantada n fem
pin deck

zona de revés n fem
zone en revers

zona de seguretat n fem
bande de sécurité
(handbol) Zona situada al voltant d'un camp de joc, amb una amplada d'1 m respecte a les línies de banda i de 2 m respecte a les línies de porteria, que s'ha de mantenir lliure d'obstacles que puguin dificultar el desenvolupament del joc.
zone d'avertissement
(beisbol) Zona de terra situada al voltant d'un camp de joc, que serveix per a advertir de la proximitat de la tanca de fons els defensors que corren d'esquena per fer una recepció.
zone de sécurité
(raquetbol) Àrea d'una pista de joc delimitada pels extrems per la línia curta i la línia de recepció i, pels costats, per les línies de banda, dintre la qual els jugadors no poden entrar després del servei fins que la pilota ha sobrepassat la línia curta.

zona de strike n fem
zone de strike

zona de substitució n fem
zone de dégagement

zona escolar rural n fem
zone scolaire rurale

zona intertropical n fem
zone intertropicale

zona lliure n fem
zone libre

zona neutral n fem
zone neutre
(basquetbol) Cadascuna de les àrees d'una pista de joc situades a banda i banda de les ampolles, on han d'estar-se els jugadors quan s'executa un tir lliure.
(futbol americà) Zona imaginària d'un camp de joc delimitada pels extrems per la línia de scrimmage i la línia defensiva i, pels costats, per les línies de banda.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoologie

zoomejar /zu.meˈd͡ʒa/ /zu.meˈd͡ʒaɾ/ /zu.meˈʒa/ /zu.məˈd͡ʒa/ /zu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) zoomege zoomegem zoomegen zoomeges zoomegessen zoomegesses zoomegessin zoomegessis zoomegeu zoomegi zoomegin zoomegis zoomegés zoomegéssem zoomegésseu zoomegéssim zoomegéssiu zoomegí zoomeja zoomejada zoomejades zoomejant zoomejar zoomejara zoomejaran zoomejarem zoomejaren zoomejares zoomejareu zoomejaria zoomejarien zoomejaries zoomejarà zoomejaràs zoomejaré zoomejaríem zoomejaríeu zoomejassen zoomejasses zoomejat zoomejats zoomejava zoomejaven zoomejaves zoomejo zoomejà zoomejàrem zoomejàreu zoomejàssem zoomejàsseu zoomejàvem zoomejàveu v
zoomer
(transitiu, tecnologia) Fer zoom.

zuau /zuˈaw/ n masc
zouave

zulu /ˈzu.ɫu/ adj
zoulou
Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ n masc
zoulou
Llengua bantu del grup nguni parlada a la regió Natal de Sud-àfrica.

zulu /ˈzu.ɫu/ n neut
Zoulou
Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zumzejar /zum.zeˈd͡ʒa/ /zum.zeˈd͡ʒaɾ/ /zum.zeˈʒa/ /zum.zəˈd͡ʒa/ /zum.zəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zumzege zumzegem zumzegen zumzeges zumzegessen zumzegesses zumzegessin zumzegessis zumzegeu zumzegi zumzegin zumzegis zumzegés zumzegéssem zumzegésseu zumzegéssim zumzegéssiu zumzegí zumzeig zumzeja zumzejada zumzejades zumzejam zumzejant zumzejar zumzejara zumzejaran zumzejarem zumzejaren zumzejares zumzejareu zumzejaria zumzejarien zumzejaries zumzejarà zumzejaràs zumzejaré zumzejaríem zumzejaríeu zumzejassen zumzejasses zumzejassin zumzejassis zumzejat zumzejats zumzejau zumzejava zumzejaven zumzejaves zumzejo zumzejà zumzejàrem zumzejàreu zumzejàs zumzejàssem zumzejàsseu zumzejàssim zumzejàssiu zumzejàvem zumzejàveu v
bourdonner
Fer zum-zum, brunzir.

zzz /zː/ Interjection
zzz
Ronc suau mentre algú dorm.

zàping /ˈza.piŋ/ /ˈza.piŋk/ n masc
zapping

zèfir /ˈzɛ.fir/ n masc
zéphyr
(meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zífid becut de Shepherd n masc
tasmacète

zífid cap d'olla austral n masc
hyperoodon austral

zífid cap d'olla boreal n masc
hyperoodon boréal

zífid d'Andrews n masc
baleine à bec de Bowdoin

zífid de Gervais n masc
baleine à bec de Gervais

zífid de Gray n masc
baleine à bec de Gray

zífid de Hector n masc
baleine à bec d'Hector

zífid de Hubbs n masc
baleine à bec de Hubbs

zífid de Layard n masc
baleine à bec de Layard

zífid de Perrin n masc
baleine à bec de Perrin

zífid de Stejneger n masc
baleine à bec de Stejneger

zífid de dents de ginkgo n masc
baleine à bec de Nishiwaki

zífid de dents de pala n masc
baleine à bec de Traver

zífid de l'Indopacífic n masc
baleine à bec de Longman

zífid de quatre dents meridional n masc
béradien d'Arnoux

zífid de quatre dents septentrional n masc
baleine à bec de Baird

zífid pigmeu n masc
baleine à bec pygmée

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
tzigane
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrique
Continent situat al sud d'Europa.

Àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ /ˈa.ɣi.ɫə/ pn
Aigle

Àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ /ˈaɲ.ʒəɫ/ pn
Ange
Prenom masculí

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
Angèle

Ànteros /ˈan.te.ros/ /ˈan.tə.ros/ /ˈan.tə.rus/ pn
Antéros

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Bélier

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artémis

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asie
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Attila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Autriche
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Èguet /ˈɛ.ɣet/ /ˈɛ.ɣət/ pn
Égat

Èvol /ˈe.βuɫ/ /ˈɛ.voɫ/ /ˈɛ.vuɫ/ /ˈɛ.βoɫ/ /ˈɛ.βuɫ/ pn
Évol

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ pn
Icare

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Inde
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ pn
Istrie

Òpol /ˈo.puɫ/ /ˈɔ.poɫ/ /ˈɔ.puɫ/ pn
Opoul

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oscar

Óssa Major pn
Grande Ourse

Óssa Menor pn
Petite Ourse

àbac /ˈa.bak/ n masc
abaque boulier
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
abaque
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid adj masc
acide aigre
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
acide aigre
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
acide désoxyribonucléique

àcid periòdic n masc
acide périodique

àcid ribonucleic n masc
acide ribonucléique

àcid xalmúgric n masc
acide chaulmoogrique

àdhuc /ˈa.ðuk/ adv
même

àditon /ˈa.ði.ton/ n masc
adytum

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
afar
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n neut
Afar
Individu d'un poble de la costa africana d'Eritrea, Etiòpia i Djibouti.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
agile

àgilment /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌa.ʒiɫˈmen/ /ˌa.ʒiɫˈment/ adv
agilement

àgora /ˈa.ɣo.ɾa/ /ˈa.ɣo.ɾə/ /ˈa.ɣu.ɾə/ n fem
agora

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
aigle
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
akan

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
album

àlef /ˈa.ɫef/ /ˈa.ɫəf/ n fem
alef

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
algèbre

àlibi /ˈa.ɫi.βi/ n masc
alibi

àlif /ˈa.ɫif/ n fem
alif

àmbit /ˈam.bit/ n masc
domaine
Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àmpliament /ˌam.pɫi.aˈmen/ /ˌam.pɫi.aˈment/ /ˌam.pɫi.əˈmen/ /ˌam.pɫi.əˈment/ adv
vastement

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
ancre

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
canard cane

ànec a la pequinesa n masc
canard laqué

ànec mut n masc
canard musqué

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
ange
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.
ange de mer commun
(peixos) Espècie de tauró de la família dels esquatínids, pròpia de l'Atlàntic oriental i la Mediterrània, de cos ample amb el cap gran i pla (Squatina squatina).
(peixos) Gènere de peixos de la família dels esquatínids (Squatina spp.)
ange de mer ocellé
(peixos) Espècie de tauró de la família dels esquatínids que viu al fons mig colgat a la sorra o al fang (Squatina oculata).
torpille marbrée
(peixos) Peix de la família dels torpedínids present a l'Atlàntic oriental i la Mediterrània, de cos aplanat amb les aletes pectorals, el cap i el tronc que formen un disc pla i gairebé arrodonit (Torpedo marmorata).

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
ångström

ànim n masc
courage

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
âme
Part immaterial de la persona.
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
anode

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
envie

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
repas

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
apex
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabe
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
Arabe
Natural d'Aràbia
arabe
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrab egipci n masc
arabe égyptien
Llengua col·loquial àrab parlada a Egipte.

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
arbitre

àrbitre central n masc
arbitre de champ

àrbitre de base n masc
arbitre de base

àrbitre de camp n masc
juge de champ
(futbol americà) Àrbitre situat al mateix costat que l'àrbitre de línia principal, que s'encarrega de controlar que l'equip atacant no excedeixi el temps establert per a posar la pilota en joc i de supervisar les passades i les recepcions pròximes a la seva posició.

àrbitre de fons n masc
juge de champ arrière

àrbitre de porteria n masc
arbitre de but

àrbitre de primera base n masc
arbitre de première base

àrbitre de segona base n masc
arbitre de seconde base

àrbitre de tercera base n masc
arbitre de troisième base

àrbitre lateral n masc
juge de côté

àrduament /ˌar.du.əˈmen/ /ˌar.ðu.aˈmen/ /ˌar.ðu.əˈmen/ /ˌaɾ.ðu.aˈmen/ /ˌaɾ.ðu.aˈment/ /ˌaɾ.ðu.əˈment/ adv
ardûment

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
surface
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
are
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

àrea curricular n fem
champ d'apprentissage

àrea d'equip n fem
zone d'équipe

àrea davantera n fem
avant-court

àrea de córner n fem
surface de coin

àrea de joc n fem
aire de jeu
(rugbi) Superfície delimitada longitudinalment per les línies de pilota morta i transversalment per les línies de toc i de toc d'assaig, que s'utilitza per a la pràctica del rugbi.

àrea de l'àrbitre n fem
zone de l'arbitre

àrea de meta n fem
surface de but

àrea de penal n fem
surface de réparation

àrea de porteria n fem
aire de but
(handbol, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una a cada camp, situades davant de les porteries, que estan reservades als porters.
cercle d'envoi
(hoquei sobre herba) Cadascuna de les dues àrees d'un camp de joc, una a cada camp, delimitades per la línia de fons i una línia aproximadament semicircular situada a 14,63 m dels pals, dintre de les quals s'han d'efectuar obligatòriament els llançaments a gol.

àrea de servei n fem
surface de service

àrea de servei dreta n fem
zone de service droite

àrea de servei esquerra n fem
zone de service gauche

àrea posterior n fem
fond du court

àrea tècnica n fem
surface technique

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
aria
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
Bélier

àstat /ˈas.tət/ n masc
astate

àtic /ˈa.tik/ adj masc
Attique
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
Attique
Persona que habita o és originària de l'Àtica.
grenier
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àticament /ˌa.ti.kaˈmen/ /ˌa.ti.kaˈment/ /ˌa.ti.kəˈmen/ /ˌa.ti.kəˈment/ adv
attiquement

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atome

àton /ˈa.ton/ /ˈa.tun/ adj masc
atone

àugur /ˈaw.ɣur/ n masc
augure

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
avar
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
grand-mère
Forma femenina de avi.

àvidament /ˌa.vi.ðaˈment/ /ˌa.vi.ðəˈmen/ /ˌa.vi.ðəˈment/ /ˌa.βi.ðaˈmen/ /ˌa.βi.ðəˈmen/ adv
avidement

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ adj
azéri
Relatiu o pertanyent a la llengua àzeri o als àzeris.

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ n neut
Azéri
Individu del poble de llengua àzeri.
azéri
(invariable) Llengua turquesa parlada a l'estat d'Azerbaidjan i estats veïns.

ça /ˈsa/ adv
çà
(antic) ací

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
ecdysis

èczema /ˈɛɡ.ze.ma/ /ˈɛɡ.zə.mə/ n masc
eczéma

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ n fem
égide

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
eider

èmbol /ˈem.boɫ/ /ˈɛm.boɫ/ /ˈɛm.buɫ/ n masc
piston
Cilindre destinat a fer entrar o eixir algun fluid en una màquina, especialment en una bomba.

èmic adj masc
émique

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
épique

èpicament /ˌɛ.pi.kaˈmen/ /ˌɛ.pi.kaˈment/ /ˌɛ.pi.kəˈmen/ /ˌɛ.pi.kəˈment/ adv
épiquement

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
ester

ètic adj masc
éthique
Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
éthique

ètica ambiental n fem
éthique de l'environnement

èticament /ˌɛ.ti.kaˈmen/ /ˌɛ.ti.kaˈment/ /ˌɛ.ti.kəˈmen/ /ˌɛ.ti.kəˈment/ adv
éthiquement

ètim /ˈɛ.tim/ n masc
étymon

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
ethnie

ètnicament /ˌɛd.ni.kaˈmen/ /ˌɛd.ni.kaˈment/ /ˌɛd.ni.kəˈmen/ /ˌɛd.ni.kəˈment/ adv
ethniquement

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
succès
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxplicit /ˈɛks.pɫi.sit/ n masc
explicit

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
extase
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és a dir conjunction
c'est-à-dire

és clar Interjection
bien sûr

ésser de vida v
être un bon vivant

ídem /ˈi.ðem/ /ˈi.ðəm/ adv
idem

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
idole

ímpetu /ˈim.pe.tu/ /ˈim.pə.tu/ n masc
élan

ímprobament /ˌim.pɾo.baˈment/ /ˌim.pɾo.bəˈment/ /ˌim.pɾo.βaˈmen/ /ˌim.pɾu.bəˈmen/ /ˌim.pɾu.βəˈmen/ adv
malhonnêtement

íncipit /ˈin.si.pit/ n masc
incipit

íncube /ˈiŋ.ku.be/ /ˈiŋ.ku.βə/ n masc
incube

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
index
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

índex d'escolarització n masc
taux de scolarisation

índex de dificultat n masc
indice de difficulté

índex de discriminació n masc
indice de discrimination

ínfim /ˈiɱ.fim/ adj masc
infime

ínids /ˈi.nits/ n masc
Inidés

íntegre /ˈin.te.ɣɾe/ /ˈin.tə.ɣɾə/ adj
plein

ítem /ˈi.tem/ /ˈi.təm/ n masc
item

ítem d'ancoratge n masc
item d'ancrage

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
obole

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
chouette

òmnium /ˈɔm.ni.um/ n masc
omnium

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
opéra

òptic adj masc
optique
Relacionat amb la percepció visual.

òptic n masc
opticien
(professions) Persona que fabrica o ven instruments òptics.

òptim /ˈɔp.tim/ adj masc
optimum

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
orbite

òrfica /ˈɔr.fi.kə/ /ˈɔɾ.fi.ka/ n fem
orphika

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
organe

òrgan col·legiat n masc
organisme collégial

òrgan unipersonal n masc
organe unipersonnel

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
ovule

ós n masc
ours
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

últim /ˈuɫ.tim/ adj masc
ultime
(literari) Darrer en una situació final o conclusió d’un procés.

últimament /ˌuɫ.ti.maˈmen/ /ˌuɫ.ti.maˈment/ /ˌuɫ.ti.məˈmen/ /ˌuɫ.ti.məˈment/ adv
dernièrement

únic /ˈu.nik/ adj masc
unique

únicament /ˌu.ni.kaˈmen/ /ˌu.ni.kaˈment/ /ˌu.ni.kəˈmen/ /ˌu.ni.kəˈment/ adv
seulement

ús /ˈus/ n masc
utilisation

ús il·legal de les mans n masc
usage illégal des mains

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
utérus

útil adj
utile

úvula /ˈu.vu.ɫa/ /ˈu.vu.ɫə/ /ˈu.βu.ɫa/ /ˈu.βu.ɫə/ n fem
luette

α-Centàurids n masc
α-Centaurides

α-Escòrpids n masc
α-Scorpiides